ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2018 року Справа № 925/675/18

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Васяновича А.В.,

секретар судового засідання - Козоріз О.І.,

за участі представників сторін:

від прокуратури Золотоніської місцевої прокуратури - представник не з'явився,

від першого позивача - представник не з'явився,

від другого позивача - представник не з'явився,

від першого відповідача - Євтушенко В.П. - адвокат,

Недзеленко І. М. - особисто,

від другого відповідача - Скіць С.М. - адвокат,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом керівника Золотоніської місцевої прокуратури, м. Золотоноша,

Черкаської області в інтересах держави в особі

1. Управління освіти і науки Черкаської обласної державної

адміністрації, м. Черкаси;

2. Черкаської обласної ради, м. Черкаси;

до 1. фізичної особи - підприємця Недзеленко Інни Миколаївни,

м. Сміла, Черкаської області

2. Золотоніської загальноосвітньої санаторної школи - інтернату

І-ІІІ ступенів Черкаської обласної ради, м. Золотоноша,

Черкаської області

про визнання недійсними додаткових угод,

ВСТАНОВИВ:

До господарського суду Черкаської області звернувся з позовом керівник Золотоніської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління освіти і науки Черкаської обласної державної адміністрації та Черкаської обласної ради до фізичної особи - підприємця Недзеленко Інни Миколаївни та Золотоніської загальноосвітньої санаторної школи - інтернату І-ІІІ ступенів Черкаської обласної ради про:

- визнання недійсною додаткової угоди №1 від 24 січня 2018 року до договору поставки продуктів харчування №3 е-т від 17 січня 2018 року;

- визнання недійсною додаткової угоди №2 від 20 березня 2018 року до договору поставки продуктів харчування №3 е-т від 17 січня 2018 року;

- визнання недійсною додаткової угоди №3 від 29 березня 2018 року до договору поставки продуктів харчування №3 е-т від 17 січня 2018 року;

- визнання недійсною додаткової угоди №4 від 02 квітня 2018 року до договору поставки продуктів харчування №3 е-т від 17 січня 2018 року.

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 02 липня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 31 липня 2018 року.

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 31 липня 2018 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів та відкладено підготовче засідання на 10 год. 40 хв. 18 вересня 2018 року.

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 18 вересня 2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Розгляд справи по суті призначено на 12 год. 20 хв. 11 жовтня 2018 року.

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 11 жовтня 2018 року оголошено перерву в судовому засіданні до 11 год. 30 хв. 24 жовтня 2018 року.

Прокурор та представники позивачів в судове засідання після оголошеної перерви не з'явилися, про причини неявки суд не повідомили, про дату, час і місце проведення судового засідання були належним чином повідомлені, що підтверджується реєстром поштових відправлень господарського суду Черкаської області.

Представник першого відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, однак письмового відзиву суду не надав.

Представник другого відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував з підстав викладених у відзиві на позовну заяву від 25 липня 2018 року та зазначав, що під час укладення оспорюваних правочинів відповідачі дотримувалися всіх нормативних актів, а тому позовні вимоги є необґрунтованими і задоволенню не підлягають.

Зокрема, другий відповідач вказував, що Законом України "Про публічні закупівлі" встановлено імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватись виключно у випадках, визначених статтею 36 Закону.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов'язань сторонами у повному обсязі, крім випадку зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі.

При цьому норма пункту 2 частини четвертої статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" поширюється на договори про закупівлю, у разі якщо предметом закупівлі є товар.

Разом з тим, виходячи зі змісту частини першої статті 653 ЦК України, у разі зміни договору зобов'язання сторін змінюються відповідно до змінених умов.

Таким чином, у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов'язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін.

Враховуючи викладене, при кожному внесенні змін до договору про закупівлю у вищезазначеному випадку шляхом укладання додаткової угоди до договору сторони договору зобов'язані належним чином виконувати умови такого договору з урахуванням змінених його умов кожного разу.

Водночас внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

Вищевказані правові норми сторонами договору (відповідачами) були повністю виконані під час укладання оспорюваних додаткових угод.

Також другий відповідач вказував, що збільшення ціни до 10% може проводитися у декілька етапів, оскільки Закон України "Про публічні закупівлі" не врегульовує періодичність внесення змін до договору. Замовник та постачальник товару можуть укласти декілька додаткових угод про поетапне збільшення ціни товару та відповідно зменшення кількості поставленої продукції. Однак при цьому не можна збільшувати загальну суму, визначену у договорі, більше ніж на 10%. Отже, можна скористатися можливістю збільшити ціну товару лише за рахунок зменшення обсягів закупівель або цін за іншими позиціями, визначеними договором, що сторонами договору було виконано в повному обсязі.

Підтвердженням зростання ціни на товар може стати інформація від органів Держстату. Проте, перелік органів, установ, організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни товару на ринку, не є вичерпним. Тому, якщо йдеться про придбання товарів загального вжитку, підтвердженням зростання цін можуть стати запити, направлені до кількох продавців аналогічної продукції.

Обов'язок доведення наявності обставин, з якими закон пов'язує визнання господарським судом оспорюваного правочину недійсним, покладається на позивача.

Прокурор у відповіді на відзив другого відповідача не погоджується з доводами викладеними навчальним закладом, оскільки інформація ГУ статистики у Черкаській області, надана першим відповідачем, щодо підтвердження наявності підстав для укладення додаткових угод, не містить підтвердження зміни ціни товару в розумінні п.2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі".

Лист першого відповідача про зміну ціни основного договору і інформація ГУ статистики у Черкаській області датовані 25 січня 2018 року, тобто після укладення додаткової угоди №1 від 24 січня 2018 року.

Також прокурор вказував, що як і основний договір, так і додаткова угода укладені в січні 2018 року, тобто в період коли орган статистики не міг володіти інформацією про середню ціну на товар, який складає предмет закупівлі, в місяці в якому укладена додаткова угода.

При цьому на протязі всього січня 2018 року актуальним показником середньої ціни товару буде показник грудня 2017 року.

Крім того, лист першого відповідача №01/5-12 від 19 березня 2018 року про зміну ціни основного договору з інформацією ГУ статистики у Черкаській області №05-17/889 від 19 березня 2018 року як підстави для укладення додаткової угоди №2 від 20 березня 2018 року підтверджують зниження середньої ціни на вказаний товар, в період дії договору поставки, що свідчить про відсутність в даному випадку передумов для застосування сторонами по справі п. 2 ч. 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі".

На підтвердження наявності підстав для укладення додаткової угоди №3 від 29 березня 2018 року першим відповідачем надано лист №01/5-15 від 23 березня 2018 року про зміну ціни основного договору, до якого додано інформацію ГУ статистики у Черкаській області № 05-17/960 від 23 березня 2018 року.

Одночасно, середня ціна на предмет закупівлі в період з 20 березня 2018 року по 29 березня 2018 року жодним чином не змінилась, відомості щодо зміни ціни на товар в березні 2018 року орган статистики міг отримати тільки в квітні 2018 року, про що детально йшлося в п. 1.2. позову.

Відповідно до роз'яснення Міністерства економічного розвитку торгівлі України від 27 жовтня 2016 року №3302-06/34307-06 "Щодо зміни істотних умов договору", внесення змін до договору про закупівлю у залежності від коливання ціни товару на ринку повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

В зв'язку з чим прокурор вказував, що навіть у разі врахування інформації органу статистики як підстави для укладення додаткових угод до договору, наявними в справі доказами підтверджується зниження середньої ціни на вказаний товар, в період дії договору поставки, що свідчить про відсутність в даному випадку передумов для застосування сторонами по справі п. 2 ч. 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі".

Водночас, коливання ціни товару на ринку кожного разу при укладенні всіх додаткових угод на 10% сторонами договору жодним чином не обґрунтовано та документально не підтверджено (відсутні дані, як спеціально уповноваженого органу виконавчої влади в галузі статистики, так і експертні висновки), у зв'язку з чим ними не дотримано вимоги п. 2 ч. 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" та безпідставно змінено істотні умови договору.

На підтвердження наявності підстав для укладення

додаткової угоди №4 від 02 квітня 2018 року надано експертний висновок

Черкаської торгово-промислової палати № 0-264 від 03 квітня 2018 року.

Вказаний висновок підготовлено після укладення додаткової угоди, а тому він не міг бути врахований при її укладенні.

Крім того, наведений в висновку середній діапазон ринкової вартості масла вершкового склав 28,00 - 37,00 грн. за 200 грам, тобто 140 - 185 грн. за кг.

Разом з тим, відсутні належні та допустимі докази ринкової вартості вказаного товару станом на момент укладення вказаного договору, що свідчить про недоведеність наявності підстав для застосування до спірних правовідносин положень п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі".

Окрім цього, дії сторін договору по підвищенню ціни за товар шляхом укладення ряду додаткових угод суперечить меті Закону України "Про публічні закупівлі". Зокрема, такі дії нівелюють інститут публічних закупівель, як засіб забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитку добросовісної конкуренції, оскільки, якщо умовно погодитися на тлумачення сторонами п. 2 ч. 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" при укладенні додаткових угод, то ціну за товар можна

збільшувати необмежену кількість разів.

Статтею 3 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що закупівлі здійснюються за принципами добросовісної конкуренції серед учасників та максимальної економії та ефективності.

Таким чином, на думку прокуратури відповідачі у справі під час укладення оспорюваних додаткових угод порушили вимоги ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі", у зв'язку з чим вищезазначені угоди мають бути визнані судом недійсними.

13 вересня 2018 року до суду від другого відповідача надійшло заперечення на відповідь.

У своєму запереченні другий відповідач вказував, що відповідно до ч.1 ст.2 Закону України "Про публічні закупівлі" цей закон застосовується до всіх замовників за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень.

Оскільки згідно умов договору постачальник зобов'язувався поставити замовнику товар на загальну суму 103 987 грн. 00 коп., тому вказаний договір не є предметом регулювання Закону України "Про публічні закупівлі" щодо випадків та підстав зміни істотних умов договору, визначених у частині 4 ст. 36 Закону.

Отже, доводи прокурора стосовно того, що під час укладання спірних додаткових угод сторонами було порушено ст.36 Закону є безпідставними.

В судовому засіданні, яке відбулося 24 жовтня 2018 року згідно ч. 1 ст. 240 ГПК України було оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення зі справи №925/675/18.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників відповідачів, а також дослідивши докази, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити повністю виходячи з наступного:

Звертаючись до суду з відповідним позовом, прокурор обґрунтовуючи свої вимоги зазначав, що додаткові угоди №№1-4 укладені до договору поставки продуктів харчування №3 е-т від 17 січня 2018 року суперечать вимогам ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі", а тому мають бути визнані судом недійсними.

Внесення змін до договору про закупівлю у залежності від коливання ціни товару на ринку повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено господарським судом під час її розгляду, Золотоніською загальноосвітньою санаторною школою - інтернатом І-ІІІ ступенів Черкаської ради було проведено допорогову закупівлю масла вершкового (код ДК 021:2015 - (СРV):15530000-2): масло вершкове (жирність 72-73%) 1300 кілограм з очікуваною вартістю 182 000 грн. 00 коп.

Оголошення про проведення допорогової закупівлі оприлюднено в мережі Інтернет на веб-сайті "Prozorro-публічні закупівлі" за №UA-2018-01-04-000144-а. Основним критерієм вибору переможця є ціна.

Найнижчу ціну на предмет закупівлі запропонували:

- фізична особа - підприємець Недзеленко Інна Миколаївна з пропозицією 124 800 грн. 00 коп. з ПДВ (остаточна пропозиція 103 997 грн. 00 коп. з ПДВ);

- фізична особа - підприємець Гончар Вадим Ілліч з пропозицією 172 250 грн. 00 коп. з ПДВ (остаточна пропозиція 104 000 грн. 00 коп. з ПДВ),

За результатами проведених допорогових торгів 17 січня 2018 року між Золотоніською загальноосвітньою санаторною школою - інтернатом І-ІІІ ступенів Черкаської обласної ради (замовник) та фізичною особою - підприємцем Недзеленко Інною Миколаївною (постачальник) було укладено договір поставки продуктів харчування №3 е-т.

Згідно п.1.1. вищевказаного договору постачальник зобов'язався поставити замовникові вершкове масло, жирність 72-73% (Класифікатор ДК 021:2015 (СРV):15530000-2 Вершкове масло) - 1300 кг, зазначений у специфікації (Додаток №1), що є невід'ємною частиною договору, а замовник - прийняти і оплатити такий товар.

Сума визначена у договорі становить з урахуванням всіх витрат, зборів та податків постачальника 103 987 грн. 00 коп. Розрахунок суми наводиться в Додатку № 1 (Специфікація), який є невід'ємною частиною цього договору (п. 3.1. договору).

У подальшому замовником та постачальником укладено чотири додаткові угоди, щодо збільшення ціни за одиницю товару на 10%, без зміни суми договору, а саме:

додаткова угода №1 від 24 січня 2018 року за масло вершкове збільшено до 87 грн. 99 коп. за 1 кг, кількість зменшено;

додаткова угода №2 від 20 березня 2018 року за масло вершкове збільшено до 96 грн. 79 коп. за 1 кг, кількість зменшено;

додаткова угода №3 від 29 березня 2018 року за масло вершкове збільшено до 106 грн. 47 коп. за 1 кг, кількість зменшено;

додаткова угода №4 від 02 квітня 2018 року за масло вершкове збільшено до 117 грн. 12 коп. за 1 кг, кількість зменшено.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлено Законом України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України "Про публічні закупівлі" цей Закон застосовується:

до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень;

до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

Принципи здійснення публічних закупівель наведено в ст. 3 Закону України "Про публічні закупівлі", якою визначено, що закупівлі здійснюються за принципами добросовісної конкуренції серед учасників та максимальної економії та ефективності.

Частиною першою статті 12 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур: відкриті торги; конкурентний діалог; переговорна процедура закупівлі.

Предметом закупівлі є масло вершкове (код ДК021:2015 -(СРV):15530000-2):масло вершкове (жирність 72-73%) 1300 кілограм, очікувана вартість цієї закупівлі становила 182 000 грн. 00 коп. (з ПДВ).

Відповідно до п. 1.1. Порядку здійснення допорогових закупівель, затвердженого наказом Державного підприємства "Зовнішторгвидав України" від 13 квітня 2016 року N35 цей Порядок розроблено на підставі абзацу 4 частини 1 статті 2 Закону України "Про публічні закупівлі" (далі - Закон) та абзацу 21 пункту 12 Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2016 року N166 (далі - Порядок функціонування Системи). Порядок здійснення допорогових закупівель (далі - Порядок) застосовується у разі проведення замовником відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт із використанням електронної системи закупівель (далі - Системи) під час здійснення закупівель товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах 2 та 3 частини 1 статті 2 Закону. Умови цього Порядку мають бути враховані Операторами при затвердженні власних регламентів.

Згідно з п. 1.2. Порядку, допорогова закупівля (далі - Закупівля) - закупівля замовником товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах 2 та 3 частини 1 статті 2 Закону України "Про публічні закупівлі"; замовник допорогових закупівель (далі - Замовник) - це замовник у розумінні Закону України "Про публічні закупівлі", а також державні, комунальні, казенні підприємства, їхні дочірні підприємства, господарські товариства чи об'єднання, в яких державна чи комунальна частка у статутному капіталі складає 50 і більше відсотків; процедура закупівлі - здійснення відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг), виконавця робіт із використанням електронної системи закупівель для укладення договору про Закупівлю.

Враховуючи те, що вартість товару із закупівлі є меншою за вартість, що встановлена в абзацах 2 та 3 частини 1 статті 2 Закону України "Про публічні закупівлі", зазначена закупівля є допороговою і при проведенні відбору постачальника масла, замовником застосовувався Порядок здійснення допорогових закупівель.

Відповідно до ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Статтею 203 Цивільного кодексу України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно ч.ч. 1, 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов'язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 4) продовження строку дії договору та виконання зобов'язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об'єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; 5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни у зв'язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв'язку із застосуванням положень частини п'ятої цієї статті.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 37 вищевказаного Закону договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення з порушенням вимог частини 4 статті 36 цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 188 ГК України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.

Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

З аналізу зазначених положень Закону України "Про публічні закупівлі" слідує те, що вони є спеціальними нормами, які визначають правові підстави внесення змін та доповнень до договорів, укладених за наслідком публічних закупівель, та повинні застосовуватися переважно щодо норм Цивільного кодексу України (статті 651) та Господарського кодексу України (стаття 188), які визначають загальну процедуру внесення змін до договору.

Відтак, якщо спеціальною нормою права (частиною 4 статті 36 Закону) заборонено укладення умов договору про публічні закупівлі, які відрізняються від умов тендерної пропозиції, та заборонено вносити зміни до договору, окрім певного переліку таких змін, то внесення змін до такого договору поза межами переліку, передбаченого частиною 4 статті 36 Закону, означатиме нікчемність таких змін до договору відповідно до частини 1 статті З7 Закону.

Спори про визнання нікчемних правочинів недійсними підлягають вирішенню господарськими судами у загальному порядку. З'ясувавши, що оспорюваний правочин є нікчемним, господарський суд зазначає в резолютивній частині рішення про його недійсність або, за відсутності підстав для такого визнання, відмовляє в задоволенні позову (п. 2.5.2. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 29 травня 2013 року № 11 "Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними").

Правочини, які не відповідають вимогам закону, не породжують будь-яких бажаних сторонам результатів, незалежно від волі сторін та їх вини у вчиненні незаконного правочину. Правові наслідки таких правочинів настають лише у формах, передбачених законом, - у вигляді повернення становища сторін у початковий стан (реституції) або в інших (п. 2.5. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 29 травня 2013 року № 11 "Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними").

Згідно ст. 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Якщо за недійсним правочином права та обов'язки передбачалися лише на майбутнє, можливість настання їх у майбутньому припиняється.

Принципи здійснення публічних закупівель, що наведені в ст.3 Закону та спеціальні правові підстави внесення змін та доповнень до договорів, укладених за наслідками публічних закупівель і недотримання яких сторонами призводить до нікчемності таких правочинів не є тотожними поняттями.

Оскільки, до спірних правочинів застосовуються загальні норми Цивільного кодексу України (статті 651) та Господарського кодексу України (стаття 188), які визначають загальну процедуру внесення змін до договору, а не спеціальні - ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі", доводи прокурора стосовно того, що укладені між відповідачами додаткові угоди суперечать наведеній нормі спеціального Закону є помилковими.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що підстав для задоволення позову немає.

Крім того, судом враховано, що відповідно до ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Укладений між Золотоніською загальноосвітньою санаторною школою - інтернатом І-ІІІ ступенів Черкаської обласної ради та фізичною особою - підприємцем Недзеленко Інною Миколаївною договір від 17 січня 2018 року поставки продуктів харчування за № 3 е-т є договором поставки.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 712 Цивільного кодексу України, за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов'язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов'язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму. До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Згідно Специфікації (Додаток №1) від 17 січня 2018 року до договору, ціна за одиницю товару складає 79 грн. 99 коп.

Ціна за одиницю товару є сталою (відповідно до ціни, поданої на момент пропозиції) і не підлягає коригуванню (в бік збільшення) на протязі всього строку дії договору (п. 3.4. договору).

Відповідно до ст. 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін.

У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування.

Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.

Згідно ст. 654 ЦК України зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту.

Судом враховано, що згідно інформації ГУ статистики у Черкаській області середня ціна на масло вершкове в січні 2018 року складала 180 грн. 40 коп., а в лютому 2018 року -179 грн. 15 коп. і є вдвічі вищою, ніж ціна, вказана в договорі на момент його укладання.

Відповідно до Положення про Державну службу статистики України, затвердженої Указом Президента України від 06 квітня 2011 року № 396/2011 Державна служба статистики України є спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади у галузі статистики, одним з основних завдань є реалізація державної політики у сфері статистики. Держстат України відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, організовує і проводить статистичні спостереження за соціально-економічними та демографічними процесами, екологічною ситуацією в Україні та її регіонах шляхом збирання форм державної статистичної звітності та проведення спеціально організованих статистичних спостережень.

Водночас перелік органів, установ, організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни товару на ринку, не є вичерпним.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Саме на позивачів та прокурора в даному випадку покладається обов'язок доведення тих обставин, що внесення змін до договору відбулося з порушенням чинного законодавства і що не було у сторін правових підстав для збільшення ціни товару, оскільки на ринку в цей період (з моменту укладання договору до внесення до нього змін) не відбулося збільшення ціни аналогічного за своїми властивостями товару.

Відповідно до ст. 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

В зв'язку з чим доводи прокуратури стосовно того, що сторонами під час закупівлі товарів було порушено принципи публічних закупівель, зокрема ті, що стосуються максимальної економії та ефективності документально не підтверджено.

Водночас інші учасники, що приймали участь в конкурсі, не позбавлені права на звернення до суду за захистом своїх інтересів, якщо вважають, що укладання договору з першим відповідачем на певних умовах з подальшим збільшенням закупівельної ціни на товар в даному випадку не відповідає принципу добросовісної конкуренції серед учасників і порушує їхні права.

Управління освіти і науки Черкаської обласної державної адміністрації та Черкаська обласна ради не брали участі в проведених допорогових торгах, а тому їх права як потенційних конкурентів переможця торгів не були порушені

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не обґрунтовані та задоволенню не підлягають.

Судові витрати підлягають розподілу між сторонами відповідно до вимог ст. 129 ГПК України.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 129, 237, 238, 240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

В позові відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строк визначені ст. 241 ГПК України.

Рішення суду може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки передбачені розділом ІV ГПК України.

Повне рішення складено 31 жовтня 2018 року.

Суддя А.В.Васянович