ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

31 жовтня 2018 року Справа 923/931/18

Господарський суд Херсонської області у складі судді Павленко Н.А. розглянувши заяву ТОВ "РЕНТ-СОФТ" про забезпечення позову у справі

за позовом: Приватного підприємства "РЕНТ-СОФТ" (код ЄДР 41534518, м.Херсон, вул.49 Гвардійської Херсонської дивізії, 24)

до відповідача: Фізичної особи- підприємця Харитонової Наталії Володимирівни (ідент. код НОМЕР_1, АДРЕСА_1)

третя особа без самостійних вимог на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Ріелті Менеджмент" ( код ЄДР 38638981, м.Дніпро, вул.Мандриківська, 47)

про стягнення 400 000 грн. 00 коп. неустойки

в с т а н о в и в:

Ухвалою суду від 31.10.2018р. відкрито провадження у справі за позовною заявою ТОВ "РЕНТ-СОФТ" про стягнення з ФОП Харитонової Н.В. 400 000,00грн. в якості неустойки у правовідносинах за договором суборенди частини нежилого приміщення №07/р, укладеного позивачем та відповідачем 11.09.2017р.

Позов обгрунтований тими обставинами, що у зв'язку із розірванням договору оренди спірного приміщення, укладеного між позивачем та третьою особою, припиняється дія договору суборенди, а відтак і право суборендаря (відповідача) займати орендовані приміщення. З огляду на неповернення відповідачем орендованих приміщень позивачем із застосуванням ч.2 ст.785 ЦК України нараховано неустойку за період з 27.02.2018 по 27.04.2018 у розмірі подвійної орендної плати за кожен місяць.

Одночасно із позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову (вх.№3032/18 від 30.10.2018р.) шляхом накладення арешту на грошові кошти, що обліковуються на банківських рахунках відповідача, у межах 400 000грн.

Заява мотивована наступними обставинами.

Відповідач не отримує листи- повідомлення, що відправлялись позивачем, у яких зазначалося про припинення договору суборенди; ним не вчиняються дії, які б підтверджували намір повернути нерухоме майно у користування позивача, а тому такі дії відповідача позбавляють позивача можливості передати нерухоме майно третій особі, яка є його власником; наявність виконавчого провадження про стягнення коштів, боржником у якому є відповідач у цій справі.

На думку позивача, існує висока вірогідність того, що відповідачем вчиняються або будуть вчинятися дії, спрямовані на перерахування наявних у нього коштів лояльним юридичним або фізичним особам для недопущення звернення стягнення на кошти відповідача у разі винесення судом рішення на користь позивача.

Позивач вважає, що відповідачем після отримання копії позовної заяви з додатками про стягнення неустойки у розмірі 400 000,00 гривень 00 копійок за невчасне повернення нерухомого майна, будуть вжитті заходи для виведення наявних на рахунках грошових коштів на інші цілі, чи переведення грошових коштів з рахунків, які належать відповідачу в готівку, оскільки фізичним особам-підприємцям це не заборонено.

Позивач вважає, що запропонований захід до забезпечення позову є адекватним обраному способу захисту порушеного права та не призведе до зупинення господарської діяльності відповідача, оскільки у відповідача є лише один вид діяльності, який він здійснює, використовуючи спірне нерухоме майно,- продаж продуктів харчування.

Відповідно до ст.136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Верховний Суд України та Вищий господарський суд України у відповідних тематичних роз'ясненнях, зокрема ВГС України в Постанові Пленуму № 16 від 26.12.2011р., наголошують, що заява про вжиття заходів до забезпечення позову повинна бути обґрунтована з поданням належних і допустимих доказів, що підтверджують можливість виникнення в подальшому ускладнень у виконанні судового рішення; господарський суд повинен оцінити, наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов'язаний з предметом позову, співрозмірний позовній вимозі і яким чином цей захід забезпечуватиме фактичну реалізацію мети його вжиття.

Частина 3 постанови Пленуму ВГСУ "Про деякі питання практики застосування заходів щодо забезпечення позову" від 26.12.2011р. №16 пояснює, що умовою застосування заходів щодо забезпечення позову за вимогами майнового характеру є досить обгрунтоване припущення, що майно ( у тому числі грошові суми, цінні папери), яке є у відповідача на момент пред'явлення позову до нього, може зникнути, зменшитися за кількістю або погіршитися за якістю на момент виконання рішення.

Зазначеною постановою Пленум надав роз'яснення, що достатньо обгрунтованим для забезпечення позову є наявність фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов'язання після пред'явлення вимоги або подання позову до суду (реалізація майна або підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки або застави за наявності невиконаного спірного зобов'язання та інші обставини).

Позивачем не надано доказів, яким чином невжиття заходу забезпечення позову у запропонований спосіб може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у цій справі, як такий захід сприятиме забезпеченню фактичного виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Зазначивши про можливість вчинення відповідачем дій, які можуть призвести до зменшення кількості грошових коштів на його рахунках у банківських установах, позивачем доказів, які свідчили би про вчинення або підготовку до вчинення таких дій не наведено та не надано.

Твердження, докази яких не наведені, кваліфікуються недоведеними припущеннями.

Наявність відкритих виконавчих проваджень, у яких боржником є ФОП Харитонова Н.В. - відповідач у справі не оцінюється судом достатньою підставою для застосування заходів забезпечення позову, оскільки цей факт ніяким чином не свідчить про неможливість виконання рішення у справі в майбутньому.

Зазначені позивачем твердження про підстави для забезпечення позову є суб'єктивними, об'єктивних підстав такого забезпечення в них не міститься.

Заявивши про вжиття заходів забезпечення позову, зазначивши з посиланням на норми ГПК України, про право суда вжити заходів забезпечення позову, позивач не довів обставин, які можуть кваліфікуватися підставами для заходу до забезпечення позову.

Суд за цією заявою позивача не вбачає об'єктивних підстав вважати, що ненакладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на розрахункових рахунках відповідача, може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, відповідно, відмовляє у вжитті заходів до забезпечення позову, викладених в заяві, що надійшла до суду 30.10.2018р.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 136, 140, 234 ГПК України, суд

у х в а л и в:

1. Відмовити у вжитті заходу до забезпечення позову за заявою позивача №30-10/18-2 від 30.10.2018р. ( вх.№3032/18 від 30.10.2018р.).

2. Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала відповідно до ч.2 ст.235 ГПК України набирає законної сили з дня її підписання і може бути оскаржена протягом 10 днів в порядку ст. 257 ГПК України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається до Південно-західного апеляційного господарського суду через Господарський суд Херсонської області (підпункт 17.5 пункту 1 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України).

Повний текст ухвали складений

та підписаний 31.10.2018р.

Суддя Н.А.Павленко