УХВАЛА

м. Київ

05.11.2018Справа № 914/1049/18

За позовом Релігійної організації "Релігійна громада Української православної церкви Київського патріархату парафії перенесення мощей Святителя Миколая у м. Белз Сокальського району Львівської області" (80062, Львівська область, Сокальський район, місто Белз, вулиця Грушевського, будинок 6б)

до 1. Кабінету Міністрів України (01008, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 12/2)

2. Міністерства культури України (01601, місто Київ, вулиця Івана Франка, будинок 19)

3. Фонду державного майна України (01133, місто Київ, вулиця Генерала Алмазова, будинок 18/9)

4. Белзької міської ради Сокальського району Львівської області (80062, Львівська область, Сокальський район, місто белз, вулиця Савенка, будинок 1)

5. Виконавчого комітету Белзької міської ради Сокальського району Львівської області (80062, Львівська область, Сокальський район, місто Белз, вулиця Савенка, будинок 1)

6. Державного історико-культурного заповіднику у м. Белзі (80062, Львівська область, Сокальський район, місто Белз, вулиця Савенка, будинок 1)

За участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Державного реєстратора Управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради Тракало Оксани Богданівни (79040, АДРЕСА_1)

про встановлення/визнання факту належності приналежностей головній речі, усунення перешкод у користуванні майном у спосіб, викладений в позові, витребування майна з чужого незаконного володіння

Суддя Літвінова М.Є.

Без виклику представників учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

Релігійна організація "Релігійна громада Української православної церкви Київського патріархату парафії перенесення мощей Святителя Миколая у м. Белз Сокальського району Львівської області" (далі - позивач) звернулась до господарського суду Львівської області з позовом до Кабінету Міністрів України (далі - відповідач-1), Міністерства культури України (далі - відповідач-2), Фонду державного майна України (далі - відповідач-3), Белзької міської ради Сокальського району Львівської області (далі - відповідач-4), Виконавчого комітету Белзької міської ради Сокальського району Львівської області (далі - відповідач-5), Державного історико-культурного заповіднику у м. Белзі (далі - відповідач-6) з позовом про:

1. встановлення/визнання факту, що Дзвіниця (Марійська вежа), Відкритий вівтар Св.Валентина (тепер капличка Пресвятої Богородиці), Брама, Мури з Хресною дорогою і каплицями (Східна каплиця, Західна каплиця), які внесені Фондом державного майна України до Єдиного реєстру об'єктів державної власності та зареєстровані на праві власності як окремі об'єкти державної форми власності за адресою: м. Белз, вул. Грушевського, 6в, під загальною назвою "Комплекс сакральних споруд урочища Замочок" за Міністерством культури України під реєстраційним номером 248 є приналежностями головної речі - Костелу Пр. Діви Марії у м. Белзі Сокальського району Львівської області по вул. Грушевського, 6б, який знаходиться у власності позивача;

2. усунення перешкод к користуванні вищевказаним нерухомим майном шляхом визнання незаконним (протиправним) та скасування рішення Белзької міської ради від 22 лютого 2006 року за № 157, згідно з яким Белзькою міською радою передано на баланс закладу культури - Державного історико-культурного заповідника спірне нерухоме майно; скасування рішення Виконавчого комітету Белзької міської ради від 26 листопада 2014 року про присвоєння окремої поштової адреси по вул. Грушевського, 6в, у м. Белзі Марійській каплиці, Відкритого вівтаря Св.Валентина (тепер капличка Пресвятої Богородиці); скасування реєстрації Дзвіниці (Марійської вежі", Відкритого вівтаря Св.Валентина, Брами, Мрів з Хресною дорогою і каплицями (Мури з Хресною дорогою, Східну каплицю, Західну каплицю) під загальною назвою "Комплекс сакральних споруд урочища Замочок" Фондом державного майна України в Єдиному реєстрі об'єктів державної власності щодо державного майна за Міністерством культури України як суб'єктом управління, який здійснює управління цим майном, а балансоутримувачем якого є Державний історико-культурний заповідник у м. Белзі; скасування державної реєстрації права власності на це майно за реєстраційним номером № 248 як окремі об'єкти державної форми власності за адресою: м. Белз, вул. Грушевського, 6в, під загальною назвою "Комплекс сакральних споруд урочища Замочок" за Міністерством культури України та зобов'язання всіх відповідачів не чинити позивачу перешкод у користуванні цим майном;

3. витребування від Міністерства культури України та Державного історико-культурного заповідника у м. Белзі на користь позивача вищевказане майно, що є приналежностями споруди Церкви як головної речі, а саме Дзвіницю (Марійську вежу), Відкритого вівтаря Св. Валентина (тепер капличка Пресвятої Богородиці), Браму, Мури з Хресною дорогою і каплицями (Східна каплиця, Західну каплиця), які незаконно зареєстровані під реєстраційним номером № 248 як окремі об'єкти державної форми власності за адресою: м. Белз, вул. Грушевського, 6в, під загальною назвою "Комплекс сакральних споруд урочища Замочок" за Міністерством культури України, балансоутримувач - Державний історико-культурний заповідник у м. Белзі.

Ухвалою господарського суду Львівської області від 12.06.2018 вищевказану позовну заяву передано за підсудністю до господарського суду міста Києва на підставі статей 30, 31 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 25.06.2018 розгляд справи № 914/1049/18 вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, на підставі статті 50 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Державного реєстратора Управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради Тракало Оксану Богданівну, підготовче засідання призначено на 25.07.2018 року.

05.07.2018 року від Львівського апеляційного господарського суду надійшла ухвала про відкриття апеляційного провадження по справі №914/1049/18 на ухвалу господарського суду Львівської області від 12.06.2018 та надсилання матеріалів справи № 914/1049/18 до Львівського апеляційного господарського суду

Ухвалою господарського суду міста Києва від 10.07.2018 зупинено провадження у справі № 914/1049/18 до розгляду Львівським апеляційним господарським судом апеляційної скарги на ухвалу господарського суду Львівської області від 12.06.2018 про передачу справи за підсудністю та повернення матеріалів справи № 914/1049/18 до господарського суду міста Києва; матеріали справи № 914/1049/18 направлено до Львівського апеляційного господарського суду (79010, м. Львів, вул. Личаківська, 81).

01.10.2018 року матеріали справи № 914/1049/18 супровідним листом повернуто до господарського суду міста Києва.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 11.10.2018 у справі № 914/1049/18 поновлено провадження у справі, підготовче засідання призначено на 06.11.2018 року.

19.10.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника позивача надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Розглянувши клопотання Релігійної організації "Релігійна громада Української православної церкви Київського патріархату парафії перенесення мощей Святителя Миколая у м. Белз Сокальського району Львівської області" про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, суд вирішив відмовити в його задоволенні, враховуючи наступне.

Відповідно до частини 7 статті 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов'язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов'язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Відповідно до пункту 17.6 розділу XI перехідних положень Господарського процесуального кодексу України участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в межах приміщення суду здійснюється за допомогою технічних засобів, що функціонують у судах на день набрання чинності цією редакцією Кодексу, за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

З вищезазначених норм права вбачається, що винесення ухвали про розгляд справи в режимі відеоконференції є правом суду, яке реалізується за наявності технічної можливості для проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі, в якій дана сторона бере участь.

Отже, зі змісту наведеної норми права слідує, що необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається виключно судом, що розглядає господарську справу. При цьому, випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в законі не визначені.

Необхідність здійснення відеоконференції, на думку суду, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров'я чи з інших незалежних від них причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов'язковою.

Судом враховано обмежені технічні можливості господарського суду міста Києва щодо забезпечення проведення судових засідань в режимі відеоконференції, оскільки на даний час в суді наявно лише два зали судового засідання, обладнані технічними засобами для проведення судового засідання в режимі відеоконференції з щільним графіком проведення судових засідань у цих залах та значною завантаженістю, оскільки ухвали про проведення судових засідань в режимі відеоконференції надходять з усіх регіонів України.

Суд зазначає, що вимогами чинного законодавства не передбачено можливості зміни дати та часу призначеного судового засідання у зв'язку поданням стороною клопотання про її участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Враховуючи те, що клопотання Релігійної організації "Релігійна громада Української православної церкви Київського патріархату парафії перенесення мощей Святителя Миколая у м. Белз Сокальського району Львівської області" про участь в судовому засіданні, призначеному на 06.11.2018 р. в режимі відеоконференції відповідає вимогам Закону, однак відсутня технічна можливість для забезпечення проведення судового засідання в режимі відеоконференції, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні означеної заяви.

З огляду на вищевикладене, керуючись статтями 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Релігійної організації "Релігійна громада Української православної церкви Київського патріархату парафії перенесення мощей Святителя Миколая у м. Белз Сокальського району Львівської області" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції залишити без задоволення.

2. Ухвала набирає законної сили 05.11.2018 року та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя М.Є. Літвінова