ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2018 року

м. Київ

Справа № 911/3328/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Ткач І.В. - головуючий, Мамалуй О.О., Студенець В.І,

за участю секретаря судового засідання Бойка В.С.,

представників учасників справи:

позивача - Зубар О.В.,

відповідача - Васильєв Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київобленерго"

на постанову Київського апеляційного господарського суду від 10.07.2018

(головуючий - Буравльов С.І., судді: Андрієнко В.В., Власов Ю.Л.)

та рішення Господарського суду Київської області від 06.02.2018

(суддя Саванчук С.О.)

у справі № 911/3328/17

за позовом Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" в особі Філії "Учбово-оздоровчий комплекс "Червона Рута" Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування"

до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго"

про визнання недійсним та скасування рішення засідання комісії по розгляду акта про порушення №К040115 від 27.09.2017,

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1.Короткий зміст позовних вимог

1.1. У листопаді 2017 року Публічне акціонерне товариство "Укргазвидобування" в особі Філії "Учбово-оздоровчий комплекс "Червона Рута" Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" звернулося з позовом до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" про визнання недійсним та скасування рішення засідання комісії по розгляду акта про порушення №К040115 від 27.09.2017, яке оформлене протоколом №033 від 11.10.2017.

1.2. Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач посилається на те, що ним на виконання умов п.4.2 додатка №7 до договору №104 від 30.03.2011 про постачання електричної енергії було направлено повідомлення №186/1-01-9 від 28.03.2017 про необхідність зняття пломби у зв'язку з аварійною ситуацією. Проте 27.09.2017 представниками відповідача було складено акт №К040115 у зв'язку з порушенням пункту 6.40 Правил користування електричною енергією, а саме: відсутні пломби енергопостачальної організації на комірці Т-1 ввідного автоматичного вимикача і трансформаторів струму. Позивач вважає незаконним рішення засідання комісії по розгляду акта про порушення №К040115 від 27.09.2017, яке оформлене протоколом № 033 від 11.10.2017, оскільки позивач, на виконання умов укладеного договору, повідомив відповідача про необхідність зняття пломб у зв'язку з аварійною ситуацією.

2. Короткий виклад обставин справи, встановлених судами попередніх інстанцій

2.1. 30 березня 2011 року між Дочірньою компанією "Укргазвидобування" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України", правонаступником якої є Публічне акціонерне товариство "Укргазвидобування" (далі - споживач) та Закритим акціонерним товариством "А.Е.С. Київобленерго", правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство "Київобленерго" (далі - постачальник) було укладено договір про постачання електричної енергії № 104 (далі - договір).

Відповідно до п. 1 договору постачальник передає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача згідно з умовами цього договору, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами договору.

2.2. Згідно з п. 4.2.3 договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затверджених постановою НКРЕ від 05.04.2006 №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електричної енергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

2.3. Відповідно до п. 4.2 додатку №7 до договору у разі виникнення у споживача потреби виконати планові роботи з технічного огляду чи профілактичного ремонту із зняття цих пломб споживач повідомляє постачальника заздалегідь і узгоджує з постачальником порядок зняття певних пломб (або у присутності постачальника або постачальник надає повноваження споживачу зняти самостійно).

У разі виникнення аварійних ситуацій споживач має право самостійно зняти пломби закриття доступу до кіл перед обліком (крім пломб на ЗОЕ) за умов повідомлення постачальника після прийняття такого рішення.

2.4. 28 березня 2017 року позивач направив на адресу відповідача листа № 186/1-01-9 про необхідність зняття пломби у зв'язку з аварійною ситуацією.

Суди встановили, що вказаний лист був отриманий відповідачем, що підтверджується підписом його представника про отримання зазначеного листа.

2.5. 27 вересня 2017 року представниками ПрАТ "Київобленерго" було здійснено технічну перевірку об'єкта за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, смт Козин, вул. Солов'яненка, 475 В, під час якої виявлено відсутність пломби енергопостачальної організації, що встановлена на комірці Т-1 ввідного автоматичного вимикача і трансформаторів струму, що є порушенням пункту 6.40 ПКЕЕ, внаслідок чого складено акт про порушення № К040115 від 27.09.2017.

Під час складання вищевказаного акта про порушення представник споживача ОСОБА_6 вказав такі зауваження: відсутність порушень у зв'язку з направленням постачальнику листа № 186/1-01-9 від 28.03.2017 про необхідність зняття пломб у зв'язку з аварійною ситуацією, отриманого постачальником 28.03.2017 (вх.№131 від 28.03.2017), про невідповідність схеми електропостачання споживача, невірно зазначеної адреси і посади, не проведення вимірів перерізу проводів та про фактичне здійснення замірів навантаження.

2.6. 11 жовтня 2017 року на засіданні комісії відповідача з розгляду акта про порушення Правил користування електричної енергією прийнято рішення про донарахування вартості 160 526 кВт/год у сумі 355 183,71 грн за період з 30.08.2017 по 27.09.2017, про що складено протокол № 033, визнання недійсним та скасування якого і є предметом спору у цій справі.

3. Короткий зміст рішення та постанови судів попередніх інстанцій

3.1. Рішенням Господарського суду Київської області від 06.02.2018 позов задоволено повністю.

3.2. Постановою Київського апеляційного господарського суду від 10.07.2018 рішення суду першої інстанції залишено без змін.

3.3. Задовольняючи позовні вимоги, суди взяли до уваги факт направлення позивачем листа № 186/1-01-9 від 28.03.2017 про необхідність зняття пломби у зв'язку з аварійною ситуацією. За результатами оцінки зазначеного листа, суди дійшли висновку, що позивач в повному обсязі виконав покладені на нього договором зобов'язання, а саме: належним чином повідомив відповідача, про намір зняття пломб. Відтак вказали, що у разі своєчасного письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку, Методика не застосовується.

Дослідивши акт про порушення № К040115 від 27.07.2017, суди зазначили, що він має дефекти, а саме: невірно вказана адреса, не вказано, яка саме пломба відсутня, її тип, колір, номер пломби чи клейма, не зазначено номеру і дати акту про передачу пломб на відповідальне зберігання.

3.4. За висновком судів попередніх інстанцій ОСОБА_6 не мав правових підстав підписувати акт про порушення від імені споживача, оскільки не є уповноваженим представником споживача за договором. Відсутність в особи, що погодила акт, повноважень, свідчить про невідповідність акта вимогам чинного законодавства

3.5. Здійснений відповідачем розрахунок донарахування електричної енергії на засіданні комісії є арифметично невірним.

4. Короткий зміст вимог касаційної скарги та аргументи учасників справи

4.1. Не погоджуючись з вищезазначеними постановою та рішенням, відповідач звернувся до суду з касаційною скаргою, в якій просить постанову та рішення судів попередніх інстанцій скасувати, ухвалити нове рішення, яким відмовити позивачу у задоволенні позову.

4.2. В обгрунтування зазначених вимог скаржник посилається на таке.

4.2.1. На думку скаржника, суди попередніх інстанцій неправильного застосували статтю 526 Цивільного кодексу України та пункт 4.2 додатка № 7 до договору.

У зазначеному аспекті скаржник стверджує, що суди першої та апеляційної інстанцій помилково дійшли висновку, що листом від 28 березня 2017 року за вих. №186/1-01-9 позивач своєчасно (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмово повідомив відповідача про виявлений зрив пломб.

Якщо взяти до уваги зміст вищевказаного листа, то в ньому йдеться лише про прохання надати дозвіл на зняття пломб комірки №3 (пломба № С20162763) та комірки №7 (пломба № С28139322) в РУ-0,4 кВ в ТП-425. Жодного повідомлення про прийняття позивачем рішення про самостійне зняття пломб у зв'язку з виникнення аварійної ситуації (як це передбачено п.4.2 додатка №7 до договору) на адресу відповідача не надходило.

Таким чином, скаржник стверджує, що суди попередніх інстанцій дійшли помилкового висновку, що лист від 28 березня 2017 року за вих. № 186/1-01-9 може вважатися належним письмовим повідомленням про рішення споживача самовільно зірвати пломбу у зв'язку з аварійною ситуацією, яка сталась у вересні 2018 року.

4.2.2. Суди неправильно застосували п. 6.41 ПКЕЕ, оскільки акт про порушення №К040155 від 27.09.2017 було оформлено у присутності ОСОБА_6, який на момент його складання був старшим інженером-енергетиком споживача.

У даному випадку, суди не надали належної оцінки тим обставинам, що станом на 27.09.2017 (день виявлення порушення та оформлення акта про порушення) саме старший інженер-енергетик ОСОБА_6 надав доступ працівникам ПрАТ "Київобленерго" до електроустановок споживача і у працівників відповідача не могло виникнути сумніву в тому, що саме ця особа, яка надає доступ до електроустановок та супроводжує перевірку, не є уповноваженою особою споживача.

При цьому скаржник посилається також на висновки Верховного Суду, здійснені у постанові, ухваленій за результатами розгляду справи №911/3327/17, у якій брали участь ті самі сторони та встановлені ті самі фактичні обставини.

4.2.3. Під час розгляду справи суди першої та апеляційної інстанцій дійшли висновку, що позивача було неналежним чином повідомлено про дату, час та місце проведення засідання комісії, яке відбулось 11.10.2017. Проте, як стверджує скаржник, суди не дослідили належним чином ті обставини, що в пункті 9 акта про порушення № К040115 від 27.09.2017, який було оформлено у присутності енергетика підприємства зазначено: "Комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 11.10.2017 року за адресою м. Київ, вул. Стеценка, 1-а о 10 год. 30 хв.".

4.2.4. Скаржник наголошує, що в ході судового розгляду справи суди взагалі не досліджували питання можливих дефектів акта про порушення. Жодним нормативним актом не встановлено обов'язку енергопостачальної організації зазначати в акті про порушення тип та колір пломби.

У пункті 2 акта про порушення № К040115 від 27.09.2017 чітко зазначено перелік пломб на момент виявлення порушення, а саме пломби: С20162761, С20162762, пломба-наклейка 1644234 та магнітний індикатор М 8869656. Тобто всі пломби, окрім пломби С 20162763, що і стало причиною для оформлення акта про порушення. При цьому, на думку скаржника, навіть якщо припустити, що Акт про порушення №К040155 від 27.09.2017 має певні дефекти, не можна залишати без уваги сам факт порушення споживачем ПКЕЕ.

4.2.5. Помилковим, на думку відповідача, є і висновок судів попередніх інстанцій про безпідставність застосування податку на додану вартість, нарахування якого у даному випадку є обов'язковим.

4.3. У відзиві на касаційну скаргу позивач заперечує проти доводів та вимог касаційної скарги та просить судові рішення, що оскаржуються, залишити без змін, а скаргу - без задоволення.

4.3.1. Позивач наголошує, що судами попередніх інстанцій вірно встановлено, що він виконав покладені на нього договором зобов'язання, а саме: належним чином повідомив відповідача про намір зняття пломб внаслідок аварійної ситуації.

4.3.2. Судами попередніх інстанцій також вірно встановлено, що акт про порушення №К040115 від 27.07.2017 має дефекти, а також, що його підписано не уповноваженою на це особою.

4.3.3. Загалом позиція та доводи позивача ґрунтуються на висновках, здійснених судами у рішенні та постанові, що оскаржуються.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

5. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій

5.1. Щодо меж розгляду справи судом касаційної інстанції

5.1.1. Відповідно до частини 1 ст. 300 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній з 15.12.2017), переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

5.1.2. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч.4 ст.300 Господарського процесуального кодексу України).

5.2. Щодо суті касаційної скарги

5.2.1. Спір у цій справі стосується правовідносин, що виникли у сфері надання послуг з електропостачання.

5.2.2. Відповідно до пункту 1 статті 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

5.2.3. Відповідно до пунктів 6.40, 6.41, 6.42 Правил користування електричною енергією у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору, зокрема, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

5.2.4. Як зазначено вище, факт порушення споживачем (позивачем) ПКЕЕ, яким є відсутність пломби енергопостачальної організації, що була встановлена на комірці Т1 ввідного автоматичного вимикача та трансформаторів струму, встановлений у спірному акті про порушення №К040115 від 27.09.2017. Відсутність цієї пломби споживач не заперечує. Натомість, його позиція, з якою погодилися суди попередніх інстанцій, ґрунтується на тому, що пломбу було знято у зв'язку з аварійною ситуацію, що склалася на підприємстві споживача. Позивач повідомив про це відповідача листом № 186/1-01-9 від 28.03.2017, відтак, вважає, що належним чином виконав умови п.4.2 додатка №7 до договору, з огляду на що здійсненне відповідачем донарахування вартості спожитої електроенергії у вересні 2017 року є незаконним.

5.2.5. Суд касаційної інстанції вважає таку позицію споживача хибною, а висновки судів попередніх інстанцій передчасними з огляду на таке.

Згідно з п. 4.2 додатка № 7 до договору постачальник має право опломбувати доступ до кіл обліку перед лічильником, в т.ч. до комірок, ввідні комутаційні апарати, фальш панелі, ящики тощо. У разі виникнення у Споживача потреби виконати планові роботи з технічного огляду чи профілактичного ремонту із зняттям цих пломб Споживач повідомляє Постачальника заздалегідь і узгоджує з Постачальником порядок зняття певних пломб (або у присутності постачальника або постачальник надає повноваження споживачу зняти пломби самостійно). У разі виникнення аварійних ситуацій Споживач має право самостійно зняти пломби закриття доступу до кіл перед обліком (крім пломб на ЗОЕ) за умов повідомлення постачальника про прийняття такого рішення. Переговори щодо дозволу на зняття пломб мають право вести керівник, особа відповідальна за електрогосподарство або особи, вказані в Додатку № 9 "Відповідальні особи Споживача".

Матеріали справи не містять документів, які б підтверджували надання відповідачем повноважень позивачу на самостійне зняття пломб, зняття пломб у присутності представників відповідача або прийняття позивачем рішення про самостійне зняття пломб у зв'язку з виникненням аварійної ситуації та подальшого повідомлення відповідача про прийняття такого рішення.

Лист позивача від 28.03.2017 №186/1-01-9 зазначеного також не підтверджує, а містить лише прохання про дозвіл на зняття пломб у зв'язку з виконанням аварійних ремонтних робіт. Матеріали справи не містять пояснень позивача про те, які та у зв'язку з чим аварійні ремонті роботи ним виконувались, у який період часу тощо. Не встановлювали зазначених обставин і суди попередніх інстанцій.

Суди дослідили витяг з програми "SAP" про результати зчитування показників приладу обліку АСЕ 6000 № 50099035 за серпень та вересень 2017 року та встановили, що перевірки за адресою позивача проводились 29.08.2017 та 14.09.2017.

Як свідчить інформація, зазначена відповідачем у протоколі №33 від 11.10.2017, яка власне і підтверджується відомостями програми "SAP", дослідженими судами, останній контрольний огляд приладів обліку позивача здійснено 29.08.2017. Інформація про відсутність пломби на комірці Т1 станом на цю дату відсутня. Тобто передчасним та непереконливим є висновок судів попередніх інстанцій про правомірність зняття позивачем пломби, відсутність якої зафіксована відповідачем в акті від 27.09.2018 на підставі листа позивача, датованого березнем 2017 року.

Таким чином, передчасним є висновок судів про те, що цей лист є письмовим повідомленням споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб в порядку, передбаченому абзацом другим пункту 1.2 Методики.

Слід також зазначити, що аналогічні обставини встановлені і у судовій справі №911/3327/17, спір у якій є аналогічним, виник між тими ж сторонами на підставі того ж договору, за результатами проведення перевірки саме 27.09.2018, з різницею лише у номері пломби енергопостачальної організації та комірки, на якій вона була встановлена.

5.2.6. Передчасним є і висновок судів попередніх інстанцій, про який йшлося у п.3.4 цієї постанови, а саме, що ОСОБА_6 не є уповноваженим представником на підписання акта про порушення.

Обмежившись лише посиланням на умову договору про те, що представником з питань використання електричної енергії та уповноваженою особою під час проведення перевірок стану засобів обліку споживачем є ОСОБА_7, суди не надали належної правової оцінки доводам відповідача в цій частині. А саме, що ОСОБА_6 був на об'єкті позивача, мав доступ до закритих приміщень, допустив представників відповідача до перевірки, чого не може зробити неуповноважена особа, знав про схему електропостачання споживача, про виміри перерізу проводів, підтвердив інформацію про правомірність зняття пломби саме на підставі листа від 28.03.2018, про що ним зазначено у застереженнях до складеного акту про порушення, тощо.

У зв'язку із цим передчасним є і висновок про неповідомлення споживача про дату, час і місце розгляду комісією акта про порушення, оскільки як обґрунтовано вказує скаржник, у акті про порушення від 27.09.2017 представник позивача був ознайомлений, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 11.10.2017 о 10:30 за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1а.

5.2.7. Неаргументованим є і висновок судів про арифметично невірний розрахунок донарахування електричної енергії, здійснений відповідачем.

6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

6.1. Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до таких правовідносин. Обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для справи, висновки суду стосовно встановлених обставин і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

6.2. Вимоги, як і заперечення на них, за загальним правилом обґрунтовуються певними обставинами та відповідними доказами, які підлягають дослідженню, зокрема, перевірці та аналізу. Все це має бути проаналізовано судом у сукупності та відображено у судовому рішенні.

6.3. Проте зміст рішення та постанови судів попередніх інстанцій, ухвалених справі, не дозволяє дійти висновку, що суди відповідно до вимог ст.86 ГПК України встановили у судовому процесі усі фактичні обставини справи з урахуванням предмета судового розгляду. Натомість судами надано неповну юридичну оцінку доводам сторін у справі, що призвело до передчасних висновків про задоволення позовних вимог.

6.4. Відповідно до ч.3 ст.310 Господарського процесуального кодексу України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

6.5. У зв'язку з наведеними вище обставинами, відображеними у розділі 5 цієї постанови, зважаючи на встановлені законом межі компетенції суду касаційної інстанції, Верховний Суд дійшов висновку про необхідність скасування рішення та постанови судів з передачею справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

6.6. Під час нового розгляду справи господарським судам слід взяти до уваги викладене у цій постанові, вжити всі передбачені законом заходи для всебічного, повного і об'єктивного встановлення обставин справи, прав і обов'язків сторін і в залежності від встановленого та відповідно до чинного законодавства вирішити спір з належним обґрунтуванням мотивів та підстав такого вирішення у судовому рішенні.

7. Судові витрати

7.1. Частиною 14 статті 129 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній з 15.12.2017) передбачено, що якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

7.2. Враховуючи, що судові рішення судів попередніх інстанцій підлягають скасуванню з передачею справи на новий розгляд, розподіл судових витрат у справі, в тому числі, й сплаченого за подання апеляційної та/або касаційної скарги, здійснює господарський суд, який приймає рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 310, 314, 315, 316, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" задовольнити частково.

2. Постанову Київського апеляційного господарського суду від 10.07.2018 та рішення Господарського суду Київської області від 06.02.2018 у справі №911/3328/17 скасувати. Справу №911/3328/17 передати на новий розгляд до Господарського суду Київської області.

3. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: І. Ткач

Судді: О. Мамалуй

В. Студенець