ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

11.10.2018

Справа № 910/13413/18

Суддя Господарського суду міста Києва Котков О.В., розглянувши матеріали за позовом Приватного акціонерного товариства «Бориспільське підприємство «Сортнасіннєовоч» (08300, м. Бориспіль, вул. Завокзальна, 5) до Товариства з обмеженою відповідальністю Аудиторської фірми «Тетра-Аудит» (01010, м. Київ, вул. Кутузова, 18/7) про визнання договору недійсним із застосуванням наслідків недійсності правочину, -

ВСТАНОВИВ:

8 жовтня 2018 року до Господарського суду міста Києва від Приватного акціонерного товариства «Бориспільське підприємство «Сортнасіннєовоч» (позивач) надійшла позовна заява б/н від 05.10.2018 року до Товариства з обмеженою відповідальністю Аудиторської фірми «Тетра-Аудит» (відповідач), в якій викладені позовні вимоги, щоб в судовому порядку визнати договір купівлі-продажу нерухомого майна від 08.04.2003 року, а саме нежилого приміщення (Склад насіння №2), яке знаходиться за адресою: Київська область, м. Бориспіль, вул. Завокзальна, 5 загальною площею 445,2 кв.м., що укладений між Відкритим акціонерним товариством „Бориспільське підприємство „Сортнасіннєовоч” недійсним із застосуванням наслідків недійсності правочину.

Позовні вимоги мотивовані тим, що договір купівлі-продажу нерухомого майна від 08.04.2003 року є недійсним, на підставі ст.ст. 203, 215 Цивільного кодексу України, з огляду на те, що з боку позивача був підписаний головою правління, з перевищенням своїх повноважень та без затвердження оскаржуваного правочину загальними зборами товариства позивача.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити, зокрема, відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи.

Втім, всупереч вищезазначених положень Господарського процесуального кодексу України позовна заява не містить відомі номери засобів зв'язку відповідача, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти позивача та відповідача; позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи.

В прохальній частині позовної заяви заявник просить визнати договір купівлі-продажу нерухомого майна від 08.04.2003 року недійсним із застосуванням наслідків недійсності правочину. Разом з тим, зі змісту вказаної вимоги та із тексту позовної заяви неможливо встановити, які саме наслідки недійсності правочину заявник просить застосувати.

Також, необхідно визначити способи захисту права у відповідності до ст.ст. 215, 216 Цивільного кодексу України, окремо по визнанню правочину недійсним та окремо по застосуванню наслідків його недійсності.

При цьому, суд зауважує, що судове рішення за результатами вирішення спору не може бути абстрактним або умовним, а повинно містити відповідні закону або договору способи захисту прав та інтересів позивача за чітко визначеним переліком вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати судового збору та його розмір передбачені Законом України «Про судовий збір».

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 1,2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»: за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру сплачується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В абз. 1 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з п. 31 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» №9 від 06.11.2009 року у справах про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується за загальною сумою всіх вимог.

Як вказано в абз. 2 п. 2.13. постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними» від 29.05.2013 року №11, за умови, що позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об'єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру.

Таким чином, вимогу про застосування наслідків недійсності правочину суд розцінює, як вимогу майнового характеру та яка має бути оплачена судовим збором у розмірі 1,5 відсотка від вартості майна.

За умовами ч. 2 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

В тексті позовної заяви позивач зазначив, що під час оформлення договору купівлі-продажу нерухомого майна від 08.04.2003 року покупцем було перераховано продавцю грошові кошти в загальній сумі 55 220,00 грн.

Отже, судовий збір, який підлягає сплаті за подання позовної заяви, в даному випадку становить 1762,00 грн. (55 220,00 х 1,5%).

Відтак, звертаючись до суду з даним позовом про визнання договору недійсним із застосуванням наслідків недійсності правочину, заявник повинен був сплатити судовий збір в розмірі 3524,00 грн., тоді як сплатив лише 1762,00 грн., що платіжним дорученням № 1007 від 25.09.2018 року.

Отже, позивачем сплачено судовий збір в меншому розмірі, ніж визначено чинним законодавством України.

Таким чином, доплаті підлягає сума судового збору у розмірі 1762,00 грн.

Положеннями ст. 172 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Такий самий обов'язок покладається на позивача у разі залучення судом до участі у справі іншого відповідача, заміни неналежного відповідача, залучення або вступу у справу третьої особи.

Відповідно до ст. 91 Господарського процесуального кодексу України письмові докази, до яких належать і документи, подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Пунктом 5.27 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, чинний від 01.09.2003) встановлено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

З доданих до позовної заяви документів вбачається, що в якості доказу направлення Товариству з обмеженою відповідальністю Аудиторської фірми «Тетра-Аудит» копії позовної заяви з доданими до неї документами заявником додано ксерокопію фіскального чеку від 05.10.2018 року, яка до того ж належним чином не засвідчена (взагалі не засвідчена), втім не додано опису вкладення в поштовий конверт, що є порушенням норм Господарського процесуального кодексу України, оскільки в ст. 172 ГПК України встановлено обов‘язок позивача до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

При цьому, у відповідності до Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 року № 958 нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв'язку (без урахування вихідних днів об'єктів поштового зв'язку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об'єкті поштового зв'язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Так, положеннями ст. 116 Господарського процесуального кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок. Строк, обчислюваний роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року строку. Строк, обчислюваний місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця строку. Якщо закінчення строку, обчислюваного місяцями, припадає на такий місяць, що відповідного числа не має, строк закінчується в останній день цього місяця. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Перебіг строку, закінчення якого пов'язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 162, п. 2 ч. 1 ст. 164, ч. 1 ст. 172, ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва –

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву б/н від 05.10.2018 року Приватного акціонерного товариства «Бориспільське підприємство «Сортнасіннєовоч» до Товариства з обмеженою відповідальністю Аудиторської фірми «Тетра-Аудит» про визнання договору недійсним із застосуванням наслідків недійсності правочину - залишити без руху.

2. Надати Приватному акціонерному товариству «Бориспільське підприємство «Сортнасіннєовоч» строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Зобов’язати Приватне акціонерне товариство «Бориспільське підприємство «Сортнасіннєовоч» у встановлений судом строк через відділ діловодства суду надати:

- письмову заяву із зазначенням відомих номерів засобів зв'язку відповідача, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти позивача та відповідача;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи;

- докази сплати судового збору у встановлених Законом порядку в сумі 1762,00 грн. (оригінал квитанції або платіжного доручення);

- докази надіслання відповідачу копії позовної заяви б/н від 05.10.2018 року та доданих до неї документів листом з описом вкладення;

- письмові пояснення щодо способу захисту права у відповідності до ст.ст. 215, 216 Цивільного кодексу України, окремо по визнанню правочину недійсним та окремо по застосуванню наслідків його недійсності.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата підписання: 11 жовтня 2018 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                О.В.Котков