ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження

та призначення справи до судового розгляду по суті

"10" жовтня 2018 р. м. Ужгород Справа № 907/415/18

Суддя Господарського суду Закарпатської області Ремецькі О.Ф.,

За участю секретаря судового засідання Кут Л.В.

розглянувши позовну заяву акціонерного товариства «УКРТРАНСГАЗ», м. Київ до публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «ЗАКАРПАТГАЗ», м. Ужгород про стягнення суми 93 806 137,38грн.

За участю представників:

від позивача - ОСОБА_1 (дов. № 21 від 03.01.18р.);

від відповідача - ОСОБА_2, представник за довіреністю

в с т а н о в и в:

Акціонерне товариство «УКРТРАНСГАЗ», м. Київ звернулось до Господарського суду Закарпатської області з позовом до публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «ЗАКАРПАТГАЗ», м. Ужгород про стягнення суми 93 806 137,38грн, у тому числі 58 417 036,19грн. заборгованості за послуги балансування обсягів природного газу, 10 479 100,09грн. інфляційних втрат, 2 870 631,99грн. три відсотки річних та 22 039 369,10грн. пені, посилаючись на порушення відповідачем вимог ст.ст. 41, 66, 145 Конституції України, ст.ст. 526, 530, 536, 612 Цивільного кодексу України, ст.ст. 193, 231 Господарського кодексу України.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 23.06.2018 відкрито загальна позовне провадження у розгляді справи №907/415/18 та призначено підготовче засідання на 24.07.2018.

У підготовчому засіданні 24.07.2018 судом в порядку ст. 183 ГПК України за згодою сторін оголошено перерву до 13.08.2018.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 13.08.2018 продовжено строк підготовчого провадження у справі для надання сторонам можливості подати суду додаткові докази в обґрунтування своїх доводів та заперечень, відкладено підготовче засідання на 19.09.2018.

У підготовчому засіданні 19.09.2018 судом за згодою сторін в порядку п.5 ст.183 ГПК України оголошено перерву у підготовчому засіданні до 10.10.2018.

Представник позивача просить суд прийняти до розгляду заяву позивача про збільшення суми заявлених позовних вимог та відмовити у задоволенні клопотання відповідача про призначення у справі судово-економічної експертизи з підстав, наведених у поданому суду письмовому поясненні.

Представник відповідача заперечує з приводу заявлених позовних вимог у повному обсязі з підстав, наведених у відзиві на позов, посилаючись на обґрунтованість наявними у справі матеріалами. Також просить суд відмовити у прийнятті заяви позивача про збільшення суми позовних вимог з підстав, викладених у поданому суду письмовому запереченні. Разом з тим, просить суд задовольнити клопотання про призначення у справі судово-економічної експертизи з мотивів, наведених у ньому.

Аналізуючи доводи сторін з приводу поданої позивачем заяви про збільшення суми позовних вимог суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті такої заяви з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 статті 162 Кодексу позовна заява , серед іншого, повинна містити:

- зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються ( п. 3);

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову ( п.5);

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності) ( п.8).

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору ( ч.6 ст. 162 Кодексу).

Ціна позову, який підлягає грошовій оцінці , визначається сумою, яка стягується ( п.1 ч.1 ст. 163 Кодексу), а розмір суми , яка стягується, визначається, насамперед, обґрунтованим розрахунком ( п.3 ч.3 ст. 162 Кодексу). В свою чергу, обґрунтованість розрахунку стягуваної суми підтверджується доказами , що підтверджують обставини існування у відповідача грошового боргу перед позивачем.

Правило ч. 2 ст. 164 Кодексу зобов'язує позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Аналогічне правило містить ч. 2 ст. 80 Кодексу, відповідно до якої позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи ( ч.1 ст. 73 Кодексу).

Позивач у позовній заяві виклав обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги до відповідача та зазначив докази, що підтверджують вказані обставини, в тому числі, розмір стягуваної суми. Докази, додані до позовної заяви , підтверджують обставини щодо мали місце у період з березня 2016 по грудень 2017 роках.

Під час підготовчого провадження позивач має право:

- збільшити розмір позовних вимог;

- змінити предмет або підстави позову.

У частині 7 статті 80 ГПК України передбачено, що якщо зі зміною предмета або підстав позову змінилися обставини, що підлягають доказуванню, суд залежно від таких обставин встановлює строк подання додаткових доказів.

Позивач у заяві про збільшення позовних вимог від 28.08.18 зазначає нові обставини, що мали місце з січня по червень 2018 року, та на їх підтвердження подає нові докази. Тобто, позивач первісні обставини позовної заяви доповнює новими обставинами та новими доказами.

При цьому, нові докази подає без дотримання вимог ч. 4 ст. 80 Кодексу.

Оскільки зазначені позивачем у заяві про збільшення позовних вимог від 28.08.2018 нові обставини підлягають доказуванню , відповідач має право подати на їх спростування також нові докази разом із заявами по суті справи ( відзив на позов, заперечення).

Відповідно до ст. 2 Кодексу завданням господарського судочинства є своєчасне вирішення судом спорів, повязаних із здійсненням господарської діяльності.

Відповідно до п. 3.10 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.11 р. № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" (далі - Постанова № 18) під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено у позовній заяві. Згідно з ГПК України ціну позову вказує позивач. Отже, у разі прийняття судом зміни (в бік збільшення або зменшення) кількісних показників, у яких виражається позовна вимога, має місце нова ціна позову, виходячи з якої вирішується спір.

Позовна заява - це процесуальний документ, за допомогою якого реалізується право на звернення до господарського суду і в якій може бути об'єднано декілька вимог, повязаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги (ст. 173 ГПК України). Під позовною вимогою розуміється матеріально правова вимога, тобто предмет позову.

Оскільки судом встановлено, що позивач у заяві про збільшення позовних вимог від 28.08.2018 фактично вказує нові обставини, на підтвердження яких подає нові докази без дотримання вимог ч. 4 ст. 80 Кодексу, та має на меті вирішити в межах цієї справи нові спірні відносини, що виникли між сторонами у період січня-червня 2018 року суд вважає за необхідне у прийнятті такої заяви відмовити.

19.09.2018 відповідачем подано клопотання про призначення судово-економічної експертизи. Своє клопотання відповідач обґрунтовує тим, що позивачем заявлено велику суму позову, складні розрахунки, складність обчислення, помилки в розрахунках та вважає, що для обчислень розрахунків необхідні спеціальні знання в галузі економіки.

Представник позивача заперечувала проти задоволення клопотання.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі зокрема: для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Оскільки відповідачем не доведено необхідності спеціальних знань для з'ясування обставин у сфері, іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд відмовляє в задоволенні клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Приймаючи до уваги обставини вирішення в підготовчому засіданні питань, зазначених у частині 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на відсутність підстав для відкладення підготовчого засідання та оголошення в ньому перерви, суд, вважає за необхідне закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 195 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Таким чином, суд дійшов висновку закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. ст. 121, 169, 170, 182, 185, 195, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У прийнятті заяви ПАТ "Укртрансгаз" (м. Київ) про збільшення позовних вимог від 28.08.2018 відмовити.

У задоволенні клопотання ПАТ по газопостачанню та газифікацій «Закарпатгаз» від 19.09.2018 про призначення судово-економічної експертизи відмовити.

Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Розгляд справи по суті призначити на 29 жовтня 2018 р. на 10:00 год. в приміщенні Господарського суду Закарпатської області за адресою: м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2а, зал судових засідань №4.

Направити копію ухвали сторонам у справі.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://zk.arbitr.gov.ua/sud5008/gromadyanam/csz/.

Згідно ч.1 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Ремецькі О.Ф.