УХВАЛА

м. Київ

08.10.2018Справа № 910/21682/15

За заявою ОСОБА_1
про виправлення описок та ухвалення додаткового рішення
по справі910/21682/15
За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Астарта-Київ"
доДержавного підприємства "Конярство України" ()
пробанкрутство
Суддя Яковенко А.В.

при секретарі судового засідання Кобельчук О.І.

Представники сторін:

не з'явилися

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляді у Господарському суді міста Києва (суддя Чеберяк П.П,) знаходиться справа №910/21682/15 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Астарта-Київ» до Державного підприємства «Конярство України» про банкрутство.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.04.2017 (суддя Яковенко А.В.) Визнано кредиторами у справі № 910/21682/15 по відношенню до боржника: ОСОБА_1 з грошовими вимогами у розмірі 74 171,12 грн. та включити їх до першої черги задоволення вимог кредиторів; Товариство з обмеженою відповідальністю "Тепличне" з грошовими вимогами у розмірі 29 883 614,73грн., з яких 2436,00грн.-вимоги першої черги, 29 881 178,73 грн. вимоги четвертої черги задоволення; Товариство з обмеженою відповідальністю "Східна Вугільна Компанія" з грошовими вимогами у розмірі55 163 621,18грн., з яких 2436,00грн.-вимоги першої черги, 55 161 185,18 грн. -вимоги четвертої черги задоволення. Зобов'язано розпорядника майна внести відповідні відомості до реєстру вимог кредиторів ДП "Конярство України". Відмовлено ОСОБА_1 у визнанні кредитором на суму 123 224,35грн. Відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Тепличне" у визнанні кредитором на суму 8 492 371,56грн.; відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Східна Вугільна Компанія" у визнанні кредитором на суму 64 471 754,34грн.

Постановою Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 03.04.2018 ухвалу Господарського суду м. Києва від 24.04.2017 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 10.10.2017 залишено без змін.

До Господарського суду міста Києва від ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення описок у відповідності до ст. 243 ГПК України та ухвалення додаткового рішення згідно ст. 244 ГПК України.

Заява мотивована тим, що у зв'язку з подачею доповнень до пояснень 24.04.2017 розмір вимог заявника повинен складати:

- не донараховані кошти на оздоровлення в сумі 597,28 грн.;

- не виплачені лікарняні в сумі 230,37 грн.;

- середній заробіток з дати звільнення по дату фактичного розрахунку (до розгляду справи в суді (20.02.2017) - по день прийняття рішення) середній заробіток заявника складається в сумі 77 199,43 грн.

- компенсація втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати у сумі 152,22 грн.

Таким чином, заявник просить допущено технічну описку в ухвалі Господарського суду міста Києва від 24.04.2017, а саме: замість частково визнано кредиторські вимоги ОСОБА_1 у межах суми 74 171,12 грн. зазначити: частково визнано кредиторські вимоги ОСОБА_1 у межах суми 78 179,30 грн.

Частина 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.09.2018 розгляд заяви ОСОБА_1 про виправлення описок та ухвалення додаткового рішення призначено на 08.10.2018.

В судове засідання представники учасників провадження не з'явилися.

Розглянувши подану заяву в частині виправлення описок , суд встановив наступне.

Згідно з п. 17 постанови пленуму Вищого господарського суду України «Про судове рішення» № 6 від 23.03.2012 вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли у виготовленні тексту рішення).

Тобто, під описками слід розуміти неправильне написання слів, прізвищ, імен, назв тощо, а їх виправлення допускається, якщо при цьому не зачіпається суть рішення.

В обґрунтування заяви про виправлення описок ОСОБА_1 в частині описки в датах періоду нарахування середнього заробітку та у зв'язку з цим допущеної арифметичної помилки, заявник надає власний виклад резолютивної частини ухвали, чим не погоджується з резолютивної частини ухвали суду.

Так, заявник фактично просить суд змінити зміст ухвали, а не усунути неточності.

За таких обставин, підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 в частині описки в датах періоду нарахування середнього заробітку та у зв'язку з цим допущеної арифметичної помилки відсутні.

Крім того, ОСОБА_1 просить суд винести додаткове рішення.

В цій частині заява обґрунтовується тим, що боржник оскаржував ухвалу від 24.04.2017 розмір середнього заробітку збільшився та становить у період х 23.03.2017 по 13.10.2017 (остаточний розрахунок) 98 697,86 грн.

Крім того, заявник просить стягнути з боржника понесені судові витрати у вигляді проїзду на розгляд справ в господарському місцевому суді та апеляційний, касаційний інстанціях.

Відповідно до ч. 3 ст. 244 Господарського процесуального кодексу України суд, що у разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Розглянувши клопотання арбітражного керуючого Кирика В.К., дослідивши матеріали справи, суд ухвалив відмовити в задоволенні такого клопотання з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 244 Господарського процесуального кодексу України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) стосовно якої-небудь позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що потрібно виконати;

3) судом не вирішено питання про судові витрати.

Як вбачається з матеріалів справи, судові витрати у вигляді компенсації за проїзд на судові зсідання в місцевий загальний суд, апеляційну та касаційну інстанціях ОСОБА_1, не були заявлені.

Як зазначено у п. п. 13-15 Постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про судове рішення" від 23.03.2012 р. № 6 прийняття додаткового рішення (стаття 88 ГПК (ред. до 15.12.2017)) за заявою сторони, прокурора, який брав участь у процесі, або за ініціативою суду здійснюється, як правило, тим же суддею (складом суду), що приймав первісне рішення, за винятком випадків, коли це неможливо з об'єктивних причин (звільнення судді, відсутність його у зв'язку з відпусткою, захворюванням тощо). Про відхилення заяви сторони чи прокурора щодо прийняття додаткового рішення виносяться ухвала (стаття 86 ГПК (ред. до 15.12.2017).

Господарським судам слід мати на увазі, що прийняття додаткового рішення допустиме виключно з підстав, передбачених статтею 88 ГПК (ред. до 15.12.2017). Якщо порушується питання про прийняття додаткового рішення з інших підстав, суд ухвалою відмовляє в задоволенні заяви.

Таким чином, додаткове рішення є засобом виправлення неповноти судового рішення, однак в межах розгляду заяви про прийняття додаткового рішення не допускається зміна первісного рішення, в т.ч. на підставі переоцінки доказів та долучення до матеріалів справи нових доказів.

Неповнота судового рішення може полягати в невирішеності деяких питань, що стояли перед судом. При цьому неповнота судового рішення шляхом прийняття додаткового рішення (ухвали) не може бути виправлена щодо позовних вимог, з яких судом прийнято рішення. Така неповнота може бути усунена лише в процедурі перегляду рішення. Тобто додаткове рішення (ухвала) не можуть стосуватися тих вимог, щодо яких суд ухвалив рішення.

Ухвала Господарського суду міста Києва від 24.04.2017 залишена без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 10.10.2017 та постановою Верховного суду від 03.04.2018.

Отже, з всіх вимог, які заявлено ОСОБА_1 розглянуто в судовому засіданні та прийнято відповідне рішення.

Таким чином, обставини з якими приписи ст. 244 Господарського процесуального кодексу України пов'язують можливість прийняття додаткового рішення у справі, судом не встановлено.

Керуючись Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», ст.ст. 233-235, 243, 244 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок та ухвалення додаткового рішення.

2. Копію ухвали направити усім учасникам провадження у справі.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та підлягає оскарженню.

Повний текст ухвали складено 12.10.2018

Суддя А.В. Яковенко