УХВАЛА

м. Київ

18.10.2018Справа № 910/5244/18

За позовом Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія

«Нафтогаз України»

до Публічного акціонерного товариства «Київенерго»

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача 1. Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської

державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

2. Київська міська рада

про стягнення 47.054.648,87 грн.

Суддя Сівакова В.В.

секретар судового засідання Кимлик Ю.В.

Представники сторін:

від позивача Литвин П.В., довіреність № 14-79 від 14.04.2017

від відповідача Гончаренко І.Л., довіреність № 18022302 від 23.02.2018

від третьої особи-1 Комісар С.П., довіреність № 18/07/18-02 від 18.07.2018

від третьої особи-2 Панасенко І.І., довіреність № 225-КМГ-2803 від 30.07.2018

СУТЬ СПОРУ:

26.04.2018 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» про стягнення з Публічного акціонерного товариства «Київенерго» 47.054.648,87 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 03.02.2014 між сторонами було укладено договір № 2334/14-КП-41 купівлі-продажу природного газу з додатковими угодами № 1-7. На виконання умов договору позивач поставив протягом січня-грудня 2014 року, а відповідач прийняв природній газ на загальну суму 313.090.076,03 грн. В порушення умов договору відповідачем несвоєчасно здійснювалися оплати за спожитий природній газ та останній досі має заборгованість, у зв'язку з чим позивачем заявлено вимогу про стягнення 47.054.648,87 грн., з яких 0,01 грн. основного боргу, 14.960.418,64 грн. пені, 3.330.764,24 грн. інфляційних втрат та 28.763.465,99 грн. - 3% річних.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.05.2018 відкрито провадження у справі № 910/5244/18 та прийнято позовну заяву до розгляду; розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 24.05.2018.

Відповідачем 22.05.2018 до суду подано відзив на позовну заяву.

Відповідачем в судовому засіданні 24.05.2018 подано клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» та Київську міську раду.

В підготовчому засіданні 24.05.2018 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 07.06.2018.

Позивачем 07.06.2018 до суду подано відповідь на відзив на позовну заяву.

В підготовчому засіданні 07.06.2018 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 14.06.2018.

Відповідачем 13.06.2018 до суду подано клопотання про залучення до матеріалів справи судової практики.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.06.2018 відкладено підготовче засіданні на 26.06.2018, залучено до участі у справі третіми особами, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» та Київську міську раду.

Відповідачем 21.06.2018 до суду подано заперечення на відповідь на відзив на позов.

Відповідачем 21.06.2018 до суду на виконання вимог ухвали суду від 14.06.2018 подано докази надіслання третім особам заяви про їх залучення до участі у справі.

Третьою особою-2 26.06.2018 до суду подано пояснення по справі.

Третьою особою-2 26.06.2018 до суду подано пояснення щодо заміни сторони правонаступником.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.06.2018 продовжено строк підготовчого провадження у справі № 910/5244/18 на 30 (тридцять) днів.

В підготовчому засіданні 26.06.2018 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 24.07.2018.

Третьою особою-1 24.07.2018 до суду подано пояснення по справі.

Третьою особою-2 24.07.2018 до суду подано додаткові пояснення по справі.

Відповідачем 24.07.2018 до суду подано клопотання про відкладення розгляду справи для надання можливості мирного врегулювання спору.

В підготовчому засіданні 24.07.2018 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 31.07.2018.

В підготовчому засіданні 31.07.2018 судом постановлено ухвалу на місці, не виходячи до нарадчої кімнати, відповідно до ст.ст. 182,185 Господарського процесуального кодексу України, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду на 11.09.2018.

Відповідачем 11.09.2018 до суду подано пояснення.

В судовому засіданні 11.09.2018 відповідно до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 25.09.2018.

В судовому засіданні 25.09.2018 відповідно до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 02.10.2018.

В судовому засіданні 02.10.2018 відповідно до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 10.10.2018.

Судове засідання призначене на 10.10.2018 не відбулось.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 10.10.2018 учасників справи викликано в судове засідання, що відбудеться 18.10.2018.

Позивачем 18.10.2018 до суду подано клопотання про залучення до участі у справі правонаступника відповідача та заміну Публічного акціонерного товариства «Київенерго» його правонаступником - Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго». В цьому клопотанні позивач просить поновити пропущений строк для подачі клопотання про заміну сторони у справі правонаступником та поновити строк для подачі доказів, копії яких додаються до цього клопотання. Позивач при цьому зазначає, що ПАТ «Київенерго» повернуто майно до комунальної власності територіальної громади м. Києва 31.07.2018, тобто після призначення справи № 910/5244/18 до розгляду по суті. Окрім цього, наказ Департаменту комунальної власності м. Києва № 370 від 01.08.2018, який підтверджує закріплення майна за КП «Київтеплоенерго» отримано лише 13.08.2018 листом від 07.08.2018 № 062/06/90-7193. Дані обставини унеможливили подання клопотання про заміну сторони правонаступником та доказів в підготовчому провадженні.

Відповідач в судовому засіданні 18.10.2018 підтримав подане позивачем клопотання про заміну сторони правонаступником.

Треті особи в судовому засіданні 18.10.2018 заперечували проти заміни сторони правонаступником.

Суд розглянувши клопотання позивача відзначає наступне

Згідно зі ст. 80 Господарського процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Згідно зі ст. 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому провадженні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Заслухавши обґрунтування заявлених позивачем клопотань про поновлення пропущеного строку для подачі клопотання про заміну сторони у справі правонаступником та про поновлення строку для подачі доказів, а також наявність вчинення позивачем процесуальної дії щодо подачі відповідного клопотання та доказів, суд вважає за можливе на підставі ст. 119 Господарського процесуального кодексу України поновити позивачу ці строки.

Предметом спору у даній справі є вимоги про стягнення 47.054.648,87 грн. внаслідок неналежного виконання ПАТ «Київенерго» умов договору купівлі-продажу природного газу № 2334/14-КП-41 від 03.02.2014, відповідно до якого природний газ, що постачався за цим договором, використовувався ПАТ «Київенерго» виключно для виробництва теплової енергії, яка споживалась підприємствами, організаціями та іншими суб'єктами господарювання (крім бюджетних організацій та установ) для релігійних організацій, при цьому газ передавався постачальником споживачу для ТЕЦ-5 СВП «Київські ТЕЦ» та ТЕЦ-6 СВП «Київські ТЕЦ».

27.09.2001 між Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго» (Енергопостачальник), яка змінила найменування на Публічне акціонерне товариство «Київенерго» та Київською міською державною адміністрацією (Адміністрація) укладено угоду щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва (далі - Угода).

Згідно п. 1.1. Угоди, в редакції додаткової угоди від 30.04.2007, за цією Угодою з метою реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва, вирішення питань підвищення надійності енергопостачання споживачів м. Києва, проведення єдиної тарифної та технічної політики, забезпечення стабільних надходжень до бюджету, відновлення, реконструкції та ефективного використання основних фондів, створення нових потужностей та впорядкування існуючих у місті систем енергопостачання, створення єдиного технологічного циклу та системи розрахунків за спожиті енергоносії, забезпечення соціальної захищеності та гарантованої зайнятості працівників енергетичного комплексу Адміністрація передає Енергопостачальнику, а Енергопостачальник приймає майно, що відноситься до комунальної власності територіальної громади міста Києва, перелік якого наведено у додатку 1, додатку 2 та додатку 3 до цієї Угоди (далі - майно), у володіння та користування з обмеженням правомочності розпорядження щодо майна за згодою власника, відповідно до умов цієї Угоди та вимог чинного законодавства.

Отже, відповідно до Угоди ПАТ «Київенерго» було передано у володіння і користування майно територіальної громади міста Києва, зокрема те, що забезпечує виробництво, постачання та транспортування теплової енергії.

Таким чином, ПАТ «Київенерго» здійснювало на переданому у користування майні територіальної громади міста Києва на підставі виданих ліцензій виробництво, постачання та транспортування теплової енергії з використанням природного газу в якості сировини.

20.06.2017 Київською міською радою прийнято рішення № 439/2661 «Про припинення Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27.09.2001, укладеної з Київською міською адміністрацією та Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго»», яким вирішено продовжити дію Угоди до 26.04.2018 включно, та внести відповідні зміни до Угоди згідно з додатком 1 до цього рішення; припинити дію Угоди з 27.04.2018.

Відповідна додаткова угода до Угоди підписана сторонами 19.12.2017.

Пунктом 4 рішення № 439/2661 від 20.06.2017 Виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) доручено визначити комунальне підприємство та закріпити за ним на праві господарського відання майно комунальної власності територіальної громади міста Києва, повернуте із володіння та користування ПАТ «Київенерго» після припинення Угоди.

Відповідно до п. 5 розпорядження Київської міської державної адміністрації № 1693 від 27.12.2017 «Про деякі питання припинення Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27.09.2001, укладеної з Київською міською адміністрацією та Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго»» визначено комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» підприємством, за яким буде закріплено на праві господарського відання майно комунальної власності територіальної громади міста Києва, що буде повернуто з володіння та користування ПАТ «Київенерго» після припинення Угоди.

24.04.2018 Київською міською радою прийнято рішення № 517/4581, відповідно до якого користуванням майном ТЕЦ-5, ТЕЦ-6, електроенергетичним майном, необхідним для передачі та постачання електричної енергії, майном сміттєспалювального заводу, розташованого на вул. Колекторній, 44 (Завод «Енергія»), що є комунальною власністю територіальної громади міста Києва та відповідно до Угоди перебуває у володінні та користування ПАТ «Київенерго» продовжено дію Угоди до 31.07.2018, в частині іншого майна дію Угоди продовжено до 30.04.2018.

Відповідна додаткова угода до Угоди підписана сторонами 26.04.2018.

Згідно наказу Департаменту комунальної власності м. Києва № 224 від 04.05.2018 «Про закріплення основних засобів за комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» закріплено за комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на праві господарського відання з дня, наступного за днем підписання акта приймання-передавання основних засобів комунальної власності територіальної громади міста Києва, які передаються виконавчому органу Київради (Київської міської державної адміністрації) з володіння та користування ПАТ «Киїенерго» у зв'язку з припиненням Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27.09.2001, укладеної з Київською міською адміністрацією та Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго», що на момент передачі обліковуються за СВП «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго», основні засоби згідно додатком 3.

Згідно наказу Департаменту комунальної власності м. Києва № 370 від 01.08.2018 внесено зміни до наказу № 224 від 04.05.2018 та доповнено його новими пунктами.

Відповідно до актів приймання-передачі основних засобів комунальної власності територіальної громади м. Києва, які передаються виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) з володіння та користування ПАТ «Київенерго» у зв'язку з припиненням Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27.09.2001, укладеної між Київською міською державною адміністрацією та акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго» що на момент передачі обліковуються за СВП «КТЕЦ» ПАТ «Київенерго» від 31.07.2018 майно повернуто з володіння та користування ПАТ «Київенерго».

Стаття 52 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав і обов'язків сторони у справі до іншої особи у зв'язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Процесуальне правонаступництво випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв'язок матеріального і процесуального права. У кожному конкретному випадку для вирішення питань можливості правонаступництва господарському суду слід аналізувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про теплопостачання» у разі якщо суб'єкту господарювання надано в користування (оренду, концесію, управління тощо) цілісний майновий комплекс (індивідуально визначене майно) з вироблення теплової енергії, такий суб'єкт стає правонаступником за борговими зобов'язаннями з оплати спожитих енергоносіїв та послуг з їх транспортування і постачання, що виникли у суб'єкта господарювання, який раніше використовував зазначене майно (володів або користувався ним).

Відповідно до ст. 509 Цивільного кодексу України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов'язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Статтею 525 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За ч. 1 ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Заборгованість - сума фінансових зобов'язань, грошових боргів, що підлягає погашенню, поверненню в певний термін.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання (ч. 1 ст. 549 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Виходячи із наведеної вище норми інфляційні нарахування та 3% річних на суму боргу не є санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Таким чином, з урахуванням наведених норм, вимоги щодо сплати пені, інфляційних втрат та 3% річних не є основним зобов'язанням, а є заходами відповідальності за порушення зобов'язань та мають допоміжний характер до основного зобов'язання і за своєю правовою природою є відмінним від нього.

З огляду на те, що положення ст. 22 Закону України «Про теплопостачання» передбачають можливість правонаступництва лише за борговими зобов'язаннями з оплати спожитих енергоносіїв та послуг з їх транспортування і постачання, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для здійснення заміни сторони у даній справі, а саме Публічного акціонерного товариства «Київнерго» на Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», оскільки предметом спору у справі є також вимоги про стягнення пені, інфляційних втрат та 3% річних.

Враховуючи викладене, клопотання Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» про заміну сторони правонаступником є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 52, 119, 234 ГПК України, -

У Х В А Л И В:

1. Поновити позивачу пропущений процесуальний строк для подачі клопотання про заміну Публічного акціонерного товариства «Київнерго» на Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго».

2. Поновити позивачу пропущений процесуальний строк для подачі доказів, копії яких додані до зазначеного вище клопотання.

3. В задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» про залучення до участі у справі правонаступника відповідача та заміну Публічного акціонерного товариства «Київенерго» його правонаступником - Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» відмовити.

Відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвалу складено 23.10.2018.

СуддяВ.В.Сівакова