УХВАЛА

м. Київ

10.10.2018Справа № 910/23597/17

За позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "ІТ Експерт"
до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Ключові системи"; 2) Фізичної особи-підприємця Чорноус Сергія Олександровича; 3) Товариства з обмеженою відповідальністю "Айфін"; 4) Товариства з обмеженою відповідальністю "Ліга Закон"; 5) Товариства з обмеженою відповідальністю "Інформаційно-аналітичний центр "Ліга"
про визнання інформації недостовірною та спростування недостовірної інформації
Суддя Підченко Ю.О.
Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ІТ Експерт" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ключові системи", Фізичної особи-підприємця Чорноус Сергія Олександровича, Товариства з обмеженою відповідальністю "Айфін", Товариства з обмеженою відповідальністю "Ліга Закон", Товариства з обмеженою відповідальністю "Інформаційно-аналітичний центр "Ліга", у якому просить:

- визнати недостовірною інформацію наступного змісту: "Систематичні проблеми в роботі прийомного шлюзу ДФС дивним чином співпали з активним відновленням роботи програмного забезпечення "М.Е.Doc". […] Одночасно деякі спеціалісти районних відділень ДФС рекомендують використовувати ПЗ "М.Е.doc", в якому все працює. […] Виходячи з викладеного вище, а також зважаючи на відсутність адекватної реакції ДФС на проблеми подання електронної звітності, ми маємо підстави вважати, що розробниками ПЗ "М.Е.doc" здійснюється втручання у роботу державних інформаційних систем", поширену в мережі Інтернет Товариством з обмеженою відповідальністю "Ключові системи", фізичною особою-підприємцем Чорноусом Сергієм Олександровичем, Товариством з обмеженою відповідальністю "Айфін" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Ліга закон";

- зобов'язати фізичну особу-підприємця Чорноуса Сергія Олександровича спростувати недостовірну інформацію у той самий спосіб, в який вона була поширена, а саме шляхом публікації на веб-сайті https://sonata.biz.ua/ резолютивної частини рішення суду з цієї справи, яка має бути набрана тим самим шрифтом та розміщена під заголовком "Спростування недостовірної інформації щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "ІТ Експерт";

- зобов'язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Інформаційно-аналітичний центр "Ліга" спростувати недостовірну інформацію у той самий спосіб, в який вона була поширена, а саме шляхом публікації на сайті http://buh.ligazakon.ua резолютивної частини рішення суду з цієї справи, яка має бути набрана тим самим шрифтом та розміщена під заголовком "Спростування недостовірної інформації щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "ІТ Експерт";

- зобов'язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Ключові системи" спростувати недостовірну інформацію у той самий спосіб, в який вона була поширена, а саме шляхом публікації на сайті http://ksystems.com.ua/ резолютивної частини рішення суду з цієї справи, яка має бути набрана тим самим шрифтом та розміщена під заголовком "Спростування недостовірної інформації щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "ІТ Експерт".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.01.2018 р. відкрито провадження у справі №910/23597/17 за правилами загального позовного провадження (суддя Демидов В.О.).

Відповідно до ухвали Господарського суду міста Києва від 05.04.2018 (суддя Демидов В.О.) у справі № 910/23597/17 призначено семантико-текстуальну (лінгвістичну) експертизу, проведення якої доручено Українському Бюро лінгвістичних експертиз Національної академії наук України (01001, м. Київ, вул. Грушевського, 4, к. 603), а провадження в справі зупинено до проведення судової експертизи та отримання висновку експерта.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 17.05.2018 Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ліга Закон" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.04.2018 у справі №910/23597/17 задоволено. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.04.2018 у справі №910/23597/17 змінено наступним чином:

- пункт 1 резолютивної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 05.04.2018 у справі №910/23597/17 викласти в наступній редакції: "1. Призначити у справі №910/23597/17 семантико-текстуальну (лінгвістичну) експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6);

- пункт 4 резолютивної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 05.04.2018 у справі №910/23597/17 викласти в наступній редакції: " 4. Ухвалу та матеріали справи №910/23597/17 надіслати Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6);

- пункт 5 резолютивної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 05.04.2018 у справі №910/23597/17 викласти в наступній редакції: " 5. Повідомити сторони про необхідність надання об'єктів та матеріалів, які необхідні для проведення експертизи, безпосередньо до експертної установи. Докази надання Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6) матеріалів для експертного дослідження у встановленому порядку направити до Господарського суду міста Києва.

- в решті ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.04.2018 у справі №910/23597/17 залишити без змін.

13.07.2018 матеріали справи № 910/23597/17 направлено до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Розпорядженням керівника апарату Господарського суду міста Києва № 05-23/1390 від 07.08.2018 року призначено повторний автоматизований розподіл судової справи-замінника у зв'язку із закінченням терміну повноважень у судді Демидова В.О.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 07.08.2018 справу-замінник передано судді Підченку Ю.О.

Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку про необхідність прийняття справи-замінника № 910/23597/17 до свого провадження, про що було винесено відповідну ухвалу.

Оскільки 13.09.2018 року через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва надійшов висновок експерта за результатами проведення судово-лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи, суд дійшов висновку про необхідність поновлення провадження у справі № 910/23597/17 та призначення до розгляду у судовому засіданні.

Відповідно до ухвали суду від 24.09.2018 справу призначено до розгляду в судовому засіданні 19.10.2018.

05.10.2018 через загальний відділ діловодства суду від відповідачів -1, -2, -3 надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що представники відповідачів -1, -2, -3 не мають можливості прибути в судове засідання через відсутність квитків на цей час в Укрзалізниці.

За змістом ч. 7 ст.11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов'язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

При цьому, відповідно до ст. 197 Господарського процесуального кодексу України Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов'язковою. Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом.

У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов'язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніше як за п'ять днів до відповідного судового засідання.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає господарську справу.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв'язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров'я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов'язковою.

Призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватись у виключних випадках, коли за об'єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості приймати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Однак, заявником (позивачем) не надано суду жодних обґрунтувань та доказів на підтвердження тієї обставини, що за об'єктивних причин представники відповідача-1, -2, -3 позбавлені можливості приймати участь у судовому засіданні, призначеному на 19.10.2018, у Господарському суді міста Києва.

Проведення відеоконференції позбавляє можливості учасника процесу, який за допомогою відеоконференції бере участь у засіданні суду, подати докази під час судового засідання, знайомитись з матеріалами справи, брати участь в огляді наданих іншою стороною документів. До того ж, під час судового засідання особа, що бере участь у засіданні, встановлюється судом, що розглядає справу, за оригіналом документа, який пред'являється суду. У випадку участі особи у відеоконференції можливість суду перевірити особу стає проблематичною. Тобто всі ці обставини ведуть до звуження обсягу реалізації прав учасників судового процесу, а тому призначення судового засідання у режимі відеоконференції повинно здійснюватись у виключних випадках, коли за об'єктивних причин учасник процесу не може брати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи. Також суд вважає, що проведення судового засідання у цій справі в режимі відеоконференції може значно ускладнити розгляд справи та збільшить час проведення судового засідання.

Водночас, відповідно до п. 17.6 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в межах приміщення суду здійснюється за допомогою технічних засобів, що функціонують у судах на день набрання чинності цією редакцією Кодексу, за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Судом також враховано, обмежені технічні можливості Господарського суду міста Києва на проведення судових засідань в режимі відеоконференції, оскільки на даний час в суді наявні лише два зали судового засідання, обладнані технічними засобами для проведення судового засідання в режимі відеоконференції, зі щільним графіком проведення судових засідань, оскільки ухвали про проведення судових засідань в режимі відеоконференції, надходять з усіх регіонів України.

Одночасно, суд зазначає, що в разі неможливості направити уповноваженого представника в судове засідання 19.10.2018 відповідачі -1, -2, -3 не позбавлені права направити до судового засідання письмові пояснення, в яких викласти свою правову позицію, разом з клопотанням про розгляд справи за відсутності представника.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст. 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Фізичної особи-підприємця Чорноуса Сергія Олександровича, Товариства з обмеженою відповідальністю "Айфін", Товариства з обмеженою відповідальністю "Ключові системи" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ю.О.Підченко