ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

16.10.2018

Справа № 910/10299/18

За позовом

Комунального підприємства “Київський метрополітен”

до

Товариства з обмеженою відповідальністю “Електрик”

про

стягнення 104559,96 грн

Суддя Смирнова Ю.М.

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство “Київський метрополітен” звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю “Електрик” неустойки у розмірі 104559,96 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов'язань за укладеним між сторонами договором №14 від 14.12.2017 в частині своєчасного виконання робіт.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.08.2018, судом відкрито провадження у справі №910/10299/18, вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено відповідачу строки для подання відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали та для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо такі будуть подані) – протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив, а позивачу строк для подання відповіді на відзив – протягом п’яти днів з дня отримання відзиву на позов.

Частиною 5 ст.176 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому ст.242 цього Кодексу, та з додержанням вимог ч.4 ст.120 цього Кодексу.

Відповідно до ч.11 ст.242 Господарського процесуального кодексу України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Нормами ч.4 ст.89 Цивільного кодексу України передбачено, що відомості про місцезнаходження юридичної особи вносяться до Єдиного державного реєстру.

За приписами ч.1 ст.7 Закону України “Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань” Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.

Так, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, з метою повідомлення відповідача про розгляд справи, ухвала від 10.08.2018 про відкриття провадження у справі була направлена судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу місцезнаходження відповідача, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 02096, м.Київ, вулиця Ремонтна, будинок 9.

Станом на дату розгляду справи по суті до суду надійшло рекомендоване повідомленням про вручення поштового відправлення №227, відповідно до якого ухвалу від 10.08.2018 про відкриття провадження було вручено відповідачу 31.08.2018.

Згідно з ч.2 ст.178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Приймаючи до уваги, що відповідач у строк, встановлений ч.1 ст.251 Господарського процесуального кодексу України та ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.08.2018, не подав до суду відзиву на позов, а відтак не скористався наданими йому процесуальними правами, за висновками суду, справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до ч.2 ст.178 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч.4 ст.240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва –

ВСТАНОВИВ:

14.12.2017 між Комунальним підприємством “Київський метрополітен” (замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Електрик” (підрядник, відповідач) було укладено договір №14 (договір), відповідно до умов якого підрядник бере на себе зобов’язання виконати роботи з реконструкції комірок РУ - 0,4 кВ РП - 1,2 електродепо “Оболонь” із заміною схем автоматичного секціонування (інші електромонтажні роботи, код 45317000-2 за ДК 021:2015), надалі - роботи, а замовник виконані належним чином роботи приймає та оплачує (п.1.1), склад, зміст, обсяг та вимоги до виконання робіт визначено у технічному завданні на реконструкцію комірок РУ - 0,4 кВ РП - 1,2 електродепо “Оболонь” із заміною схем автоматичного секціонування, надалі - технічне завдання (додаток 1), що додається до договору і є його невід’ємною частиною (п.1.2), вартість робіт та сума цього договору складає: 1035247,08 грн, в тому числі ПДВ (20%) – 172541,18 грн, відповідно до договірної ціни на будівництво “Реконструкція комірок РУ - 0,4 кВ на РП - 1 та РП - 2 електродепо “Оболонь” КП “Київський метрополітен” із заміною схем автоматичного секціонування”, надалі - договірна ціна (додаток 2), що додається до договору і є його невід’ємною частиною (п.2.3), місце виконання робіт та місцезнаходження об’єкту - територія замовника, за адресою: м.Київ, вул.Озерна, 3, електродепо “Оболонь” КП “Київський метрополітен” (п.3.1), підрядник розпочинає виконання робіт з моменту отримання письмового замовлення від замовника. Замовлення направляється замовником підряднику рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Датою закінчення виконання робіт є дата їх прийняття замовником за актом №КБ-2в та довідкою №КБ-3 (п.3.2), строк виконання робіт складає 70 (сімдесят) календарних днів з моменту отримання підрядником письмового замовлення від замовника. За письмовим узгодженням із замовником, підрядник має право достроково виконати роботи (п.3.3), зобов’язання підрядника щодо виконання робіт, що є предметом цього договору, вважаються виконаними у повному обсязі з дня передачі виконаних робіт замовнику на підставі підписаних сторонами акту №КБ - 2в та довідки №КБ – 3 (п.4.5), підрядник зобов'язаний: (п.5.1) виконати роботи згідно з технічним завданням (додаток 1 до договору) (п.5.1.1), своїми силами та засобами у встановлені цим договором строки забезпечити якісне виконання робіт з дотриманням вимог нормативної та технічної документації на дані роботи (п.5.1.2), виконати роботи у строки, визначені даним договором. В разі неможливості виконання робіт у визначений сторонами строк, негайно письмово повідомити про це замовника (п.5.1.4), у разі невиконання або неналежного виконання зобов'язань по даному договору. Підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі 0,1% від вартості невиконаних робіт за кожний день прострочення виконання зобов’язань, а за порушення строку виконання робіт понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 7% від вартості невиконаних робіт (п.6.2), договір набирає чинності з моменту його підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення печатками сторін і діє до 30.04.2018 (п.9.1).

05.01.2018 позивач звернувся до відповідача з листом за вих.№15/6-44 від 05.01.2018 про початок виконання робіт за договором з 09.01.2018. Вказаний лист було отримано відповідачем 19.01.2018, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №130.

Листом за вих.№15/6-285 від 06.02.2018, який надіслано на адресу відповідача 07.02.2018 та отримано останнім 26.02.2018 згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №555, позивач повідомив Товариство з обмеженою відповідальністю “Електрик” про строки виконання робіт відповідно до умов укладеного між сторонами договору.

Листом за вих.№15/6-412 від 23.02.2018, який був надісланий на адресу відповідача 26.02.2018 та отриманий останнім 19.03.2018 згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №802, позивач повідомив Товариство з обмеженою відповідальністю “Електрик” про сплив встановленого строку виконання робіт 30.03.2018.

02.04.2018 відповідач звернувся до позивача із пропозицією про розірвання укладеного між сторонами договору, у зв’язку із істотною зміною обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору.

Листом у відповідь за вих.№15/6-795 від 18.04.2018 позивач наголосив на тому, що строк дії договору №14 від 14.12.2017 спливає 30.04.2018 та просив відповідача виконати обумовлені цим договором роботи.

11.06.2018 позивачем було надіслано на адресу відповідача претензію за вих.№12/04-381 від 08.06.2018 з вимогою про сплату неустойки відповідно до умов договору №14 від 14.12.2017.

Як зазначив позивач у позовній заяві, відповідач відповіді на вказану претензію не надав, внаслідок чого Комунальне підприємство “Київський метрополітен” звернулося до суду з відповідним позовом.

Дослідивши матеріали справи, оцінюючи надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (ч.2 ст.4 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч.1 ст.14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов’язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.ч.1-4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України.

За змістом ст.509 Цивільного кодексу України, ст.173 Господарського кодексу України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

За приписами ст.ст.11, 509 Цивільного кодексу України зобов’язання виникають, зокрема, з договору.

Згідно ст.626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Відповідно до ст.ст.6, 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Статтею 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

За правовою природою укладений між сторонами договір є договором підряду.

Згідно ст.837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно ч.1 ст.846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Як вже зазначалось вище, за умовами укладеного сторонами договору відповідач бере на себе зобов’язання виконати роботи з реконструкції комірок РУ - 0,4 кВ РП - 1,2 електродепо “Оболонь” із заміною схем автоматичного секціонування (інші електромонтажні роботи, код 45317000-2 за ДК 021:2015), а позивач виконані належним чином роботи приймає та оплачує.

За змістом п.3.3 договору, строк виконання робіт складає 70 (сімдесят) календарних днів з моменту отримання підрядником письмового замовлення від замовника.

Як вбачається з матеріалів справи, лист позивача за вих.№15/6-44 від 05.01.2018 на початок виконання робіт був отриманий відповідачем 19.01.2018, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №130, тобто відповідач повинен був виконати роботи за договором у строк по 30.03.2018 включно.

Згідно із ст.526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частинами 1 і 2 ст.193 Господарського кодексу України встановлено, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться, кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Відповідно до ст.629 Цивільного кодексу України договір є обов'язковим для виконання сторонами.

За приписами ст.ст.525, 615 Цивільного кодексу України одностороння відмова від виконання зобов’язання і одностороння зміна умов договору не допускаються.

За змістом ст.530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Умовою виконання зобов'язання - є строк (термін) його виконання. Дотримання строку виконання є одним із критеріїв належного виконання зобов'язання, оскільки прострочення є одним із проявів порушення зобов'язання. Строк (термін) виконання зобов'язання за загальним правилом, узгоджується сторонами в договорі.

Як свідчать матеріали справи, відповідач у строк, передбачений укладеним між сторонами правочином (70 календарних днів з моменту отримання письмового замовлення позивача), роботи не виконав, до виконання робіт взагалі не приступив. Доказів протилежного матеріали справи не містять, а відповідач суду не надав.

При цьому, суд зазначає, що строк дії договору №14 від 14.12.2017, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов'язки, закінчився 30.04.2018.

Відповідно до ч.1 ст.612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Невиконання зобов'язання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання) ст.610 Цивільного кодексу України кваліфікує як порушення зобов'язання.

За приписами ст.230 Господарського кодексу України визначено, що порушення зобов'язання є підставою для застосування господарських санкцій (неустойка, штраф, пеня). Штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання.

Згідно з ч.1 ст.611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

У ч.1 ст.549 Цивільного кодексу України вказано, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

У відповідності до ч.2 ст. 549 Цивільного кодексу України штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов’язання.

Частиною 1 ст. 548 Цивільного кодексу України унормовано, що виконання зобов'язання (основного зобов'язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом.

При цьому, право учасників господарських правовідносин встановлювати інші, ніж передбачено Цивільним кодексом України, види забезпечення виконання зобов’язань, у тому числі, встановлювати неустойку за порушення негрошового зобов’язання, визначено ч.2 ст.546 Цивільного кодексу України, що узгоджується із свободою договору, яка передбачена ст.627 Цивільного кодексу України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Отже, суб’єкти господарських відносин при укладенні договору наділені правом забезпечення виконання господарських зобов’язань шляхом встановлення окремого виду відповідальності – договірної санкції за невиконання чи неналежне виконання договірних зобов’язань.

За умовами п.6.2 договору №14 від 14.12.2017, у разі невиконання або неналежного виконання зобов'язань по даному договору. Підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі 0,1% від вартості невиконаних робіт за кожний день прострочення виконання зобов’язань, а за порушення строку виконання робіт понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 7% від вартості невиконаних робіт.

З огляду на порушення відповідачем строків виконання робіт за договором №14 від 14.12.2017, позивачем було нараховано й заявлено до стягнення неустойку в сумі 32092,66 грн за період з 31.03.2018 по 30.04.2018 та штраф в розмірі 72467,30 грн.

Оскільки судом встановлено факт невиконання відповідачем робіт, у строк, погоджений контрагентами в договорі, вимоги позивача про стягнення з відповідача неустойки є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, у зв’язку з чим стягненню з відповідача підлягає неустойка за період з 31.03.2018 по 30.04.2018 в сумі 32092,66 грн.

Щодо суми заявленого позивачем до стягнення штрафу, то суд погоджується із розрахунком останнього, внаслідок чого стягненню з відповідача підлягає штраф у розмірі 72467,30 грн. При цьому, суд зазначає, що нарахування штрафу здійснювалось виходячи з того, що відбулось прострочення строку виконання робіт понад 30 днів.

За таких обставин, враховуючи всі наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, суд дійшов висновку щодо задоволення позовних вимог Комунального підприємства “Київський метрополітен” до Товариства з обмеженою відповідальністю “Електрик” про стягнення неустойки на загальну суму 104559,96 грн в повному обсязі.

Згідно з п.2 ч.1 ст.129 Господарського процесуального кодексу України, приймаючи до уваги висновки суду про задоволення позовних вимог, судовий збір за розгляд даної справи покладається на відповідача.

Керуючись ст.ст.129, 236-238, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1.          Позов задовольнити повністю.

2.          Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Електрик” (02096, м.Київ, вулиця Ремонтна, будинок 9, ідентифікаційний код 16306103) на користь Комунального підприємства “Київський метрополітен” (03056, м.Київ, проспект Перемоги, будинок 35, ідентифікаційний код 03328913) неустойку на загальну суму 104559 (сто чотири тисячі п’ятсот п’ятдесят дев’ять) грн 96 коп. та судовий збір у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн 00 коп.

3.          Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п.17.5 розділу ХІ “Перехідні положення” Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017р. №2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 16.10.2018

Суддя                                                   Ю.М.Смирнова