УХВАЛА

м. Київ

25.09.2018Справа № 910/12539/18

Суддя Сівакова В.В., розглянувши

позовну заяву Приватного підприємства "Фінн 9"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фудком"

про стягнення 1.819.623,87 грн.

ВСТАНОВИВ:

19.09.2018 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Приватного підприємства "Фінн 9" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фудком" про стягнення 1.781.986,40 грн. основного боргу, 17.950,16 грн. інфляційних втрат та 19.186,87 грн. - 3% річних за неналежне виконання взятих на себе останнім зобов"язань згідно договору поставки № від 24.02.2017.

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обгрунтування.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позивач в позовній заяві зазначає ціну позову 1.819.623,87 грн., проте загальна сума заявлених вимог, що зазначені в прохальній частині позовної заяви (1.781.986,40 грн. + 17.950,16 грн. + 19.186,87 грн.) складає 1.819.123,43 грн.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. 7 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв'язку.

Згідно з п.п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Таким чином, позивач в якості належних доказів надіслання відповідачеві копії позовної заяви та доданих до неї документів має подати розрахунковий документ (касовий чек, поштову квитанцію), який підтверджує факт прийняття для пересилання поштового відділенням зв'язку разом з описом вкладення кореспонденції у цінний лист, який підтверджує зміст поштового відправлення.

Подана позивачем до суду позовна заява датована 19.09.2018, а фіскальний чек поштової установи № 0369 та опис вкладення у цінний лист, надані в якості доказів відправлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів, датовані 06.09.2018 (раніше ніж позовна заява).

Таким чином, надані до позовних матеріалів фіскальний чек та опис вкладення не можуть вважатись належними доказами надсилання відповідачу копії саме тієї позовної заяви, з якою позивач звернувся до господарського суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу п'ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання

- письмової заяви визначивши предмет позову, а саме розмір суми, яка підлягає стягненню враховуючи розбіжності в позовній заяві (між вказаною ціною позову та сумою вказаною у прохальній частині позовної заяви) та докази направлення цієї заяви відповідачу;

- докази надіслання відповідачу копії позовної заяви від 19.09.2018 та додані до неї документи.

Попередити позивача, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала чинності 25.09.2018 та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Сівакова