ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 916/1064/18
судді Господарського суду Одеської області Лічмана Л.В. щодо ухвали Господарського суду Одеської області від 02.10.2018 р. про призначення судової земельно-оціночної експертизи по справі № 916/1064/18 за позовом Національного банку України до Товариства з обмеженою відповідальністю ,,ГАДЖИБЕЙ”, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача – Публічне акціонерне товариство комерційний банк ,,Приватбанк”, про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Згідно ст.34 ГПК України питання, що виникають під час колегіального розгляду справи судом, вирішуються більшістю голосів суддів. Головуючий голосує останнім. При ухваленні рішення з кожного питання жоден із суддів не має права утримуватися від голосування та підписання рішення чи ухвали. Судді не мають права розголошувати міркування, що були висловлені у нарадчій кімнаті. Суддя, не згодний з рішенням, може письмово викласти свою окрему думку. Про наявність окремої думки повідомляються учасники справи без оголошення її змісту в судовому засіданні. Окрема думка приєднується до справи і є відкритою для ознайомлення.
Користуючись наданим ст.34 ГПК України правом, викладаю окрему думку, оскільки не згоден з ухвалою Господарського суду Одеської області від 02.10.2018 р. по справі № 916/1064/18 та вважаю, що у задоволенні клопотання про призначення судової земельно-оціночної експертизи слід було відмовити з наступних підстав.
За правилами ст.99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:
1)          для з’ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;
2)          жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.
Враховуючи викладене, те, що Товариство з обмеженою відповідальністю ,,ГАДЖИБЕЙ”, подаючи клопотання про призначення експертизи, не обґрунтувало неможливість самостійно надати експертний висновок, те, що відповідач спроможний замовити проведення експертизи, адже як власник земельної ділянки має доступ до неї та усієї пов’язаної документації, на мою думку, відсутня визначена ст.99 ГПК України сукупність умов, за яких суд повинен призначити експертизу.
Крім того відповідно ч.ч.1– 3 ст.61 Закону України ,,Про виконавче провадження”, яка має назву ,,Реалізація майна, на яке звернено стягнення”: реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у ч.8 ст.56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною; …реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна; порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України; початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому ст.57 цього Закону.
В ч.ч.1– 5 ст.57 Закону України ,,Про виконавче провадження” зазначено, що: визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження; у разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника; звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна; у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна; для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб’єкта оціночної діяльності – суб’єкта господарювання; у разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб’єкта оціночної діяльності – суб’єкта господарювання для проведення оцінки майна; виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення...
Таким чином, законодавцем передбачено, що на стадії виконання судового рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки, в разі відсутності згоди сторін щодо вартості майна боржника, виконавцем залучається суб’єкт оціночної діяльності, який здійснює оцінку майна. Остання може бути оскаржена в судовому порядку.
Приймаючи до уваги наведене, питання щодо вартості предмета іпотеки, про звернення стягнення на яке заявлено позов, за умови позитивного для позивача рішення у будь-якому випадку підлягає дослідженню під час вчинення виконавчих дій, тому що вартість земельної ділянки може змінитися. За таких обставин, а також з урахуванням наявності в матеріалах справи звіту оцінювача, який оформлено у відповідності до норм чинного законодавства, потреба у обов’язковому призначенні оціночної експертизи, яка встановить початкову ціну предмета іпотеки, відсутня.
Суддя Л.В. Лічман