ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"22" серпня 2018 р. м. Київ Справа № 911/519/18

У справі за позовом ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс»

Головного територіального управління юстиції в Київській області в особі Управління державної реєстрації

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача1: ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4

про визнання недійсним рішення загальних зборів, нової редакції статуту та зобовязання вчинити дії

та за позовом третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_2

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс»

про визнання права на участь у товаристві

Суддя Т.П. Карпечкін

Без виклику учасників справи

Обставини справи:

В провадженні Господарського суду Київської області знаходиться справа № 911/519/18 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс», Головного територіального управління юстиції в Київській області в особі Управління державної реєстрації за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача1: ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс», що оформлене Протоколом № 16 від 14.08.2014 року, нової редакції Статуту та зобовязання вчинити дії, та за позовом третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс» про визнання права на участь у товаристві.

Ухвалою від 20.04.2018 року відкрито провадження у справі № 911/519/18 за правилами загального позовного провадження та призначено попереднє судове засідання на 23.05.2018 року. Також, ухвалою про відкриття провадження у справі до участі у справі залучено третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача1: ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4.

Ухвалою від 06.07.2018 року прийнято позовну заяву б/н від 22.05.2018 року третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс» про визнання права на участь у Товаристві з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс», яке виникло на підставі рішення загальних зборів учасників від 14.08.2014 року, що оформлене п. 2 Протоколу № 16 від 14.08.2014 року у відповідності до Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс», в редакції від 14.08.2014 року, до спільного розгляду з первісним позовом та об'єднано їх в одне провадження у справі № 911/519/18. У звязку з чим, постановлено розглядати справу № 911/519/18 спочатку за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого провадження. Після чого, підготовчі засідання у справі № 911/519/18 двічі відкладались.

Третьою особою з самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_2 01.08.2018 року подано заяву про уточнення позовних вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс» про визнання права на участь у товаристві, яке виникло на підставі рішення загальних зборів учасників від 14.08.2014 року, що оформлене п. 2 Протоколу № 16 від 14.08.2014 року у відповідності до Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс», в редакції від 14.08.2014 року, новими вимогами щодо визнання права на участь в товаристві з часткою у розмірі 34,4 % Статутного капіталу, визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс» від 14.08.2014 року про перерозподіл часток між учасниками, що оформлене п. 3 Протоколу № 16 від 14.08.2014 року та визнання недійсними п.п.6.3.1., 6.3.2, 6.3.3., 6.3.4. Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс» в редакції від 14.08.2014 року.

Таким чином, 3-ю особою ОСОБА_2 в заяві про уточнення позовних вимог, не дивлячись на обізнаність з розглядом справи № 911/519/18 ще з ухвали від 20.04.2018 року, змістом оскаржуваного у справі рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс», що оформлене Протоколом № 16 від 14.08.2014 року, подання та прийняття судом до розгляду позову третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_2 про визнання права на участь у товаристві, яке виникло на підставі рішення загальних зборів учасників від 14.08.2014 року, що оформлене п. 2 Протоколу № 16 від 14.08.2014 року у відповідності до Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Плюс», в редакції від 14.08.2014 року (лише з підстав наявності факту та правомірності набуття права на частку), третьою особою заявлено додаткові позовні вимоги з підстав неправомірності перерозподілу часток, про що в первісно заявленому позові не згадувалось.

Як визначено ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Таким чином, з огляду на ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України позивач не має права на одночасну зміну предмету і підстав позову, з огляду на ч. 3 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України заявлення нових (додаткових) вимог після початку підготовчого засідання не допускається.

У звязку з відсутністю права на одночасту зміну предмету та підстав позову, в судовому засіданні 22.08.2018 року протокольною ухвалою було відмовлено в прийнятті заяви 3-ї особи з самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_2 про уточнення позовних вимог.

При цьому, норми чинного Господарського процесуального кодексу України, не передбачають в разі відсутності відповідного права на звернення постановлення письмової ухвали про відмову в прийнятті заяви про уточнення чи зміну позовних вимог та можливості оскарження відповідної ухвали окремо від рішення суду.

Також, враховуючи тривалий розгляд справи № 911/519/18 на стадії підготовчого провадження (з 20.04.2018 року, яке продовжувалось у звязку з прийняттям до розгляду позову 3-ї особи), оскільки в учасників справи було достатньо часу для виконання завдань підготовчого провадження та вирішення визначених ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України питань, в судовому засіданні 22.08.2018 року судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, оскарження якої окремо від рішення також не передбачено.

Як визначено п. 1 ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи зобов'язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процессу.

Частиною 3 ст. 200 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов'язані виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну неповагу до суду або встановлених у суді правил.

Однак, всупереч наведених норм процесуального законодавства, представник 3-ї особи з самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_5 (за довіреністю б/н від 10.01.2018 року, паспорт з електронним носієм № 000262604 виданий Органом 8036 від 29.12.2016 року, адреса: м. Київ, пров.ЧехівськийАДРЕСА_1) після проголошення в підготовчому судовому засіданні 22.08.2018 року у справі № 911/519/18 протокольної ухвали про відмову в прийнятті заяви 3-ї особи з самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_2 про уточнення позовних вимог, та оголошення ухвали про закінчення підготовного провадження у справі № 911/519/18 та перехід до розгляду справи по суті, почала зухвало та агресивно заперечувати процесуальні дії судді, безпідставно наполягаючи на вчиненні господарським судом необхідних їй процесуальних дій, які не передбачені Господарським процесуальним кодексом України, та веденні судового засідання у визначеному нею порядку.

При цьому, представник ОСОБА_5 (за довіреністю б/н від 10.01.2018 року, паспорт з електронним носієм № 000262604 виданий Органом 8036 від 29.12.2016 року, адреса: м. Київ, пров.ЧехівськийАДРЕСА_1) вдавалась до необґрунтованих та безпідставних звинувачень судді Карпечкіна Т.П. у порушенні норм судочинства та позасудових звязках з учасниками провадження. Відповідні твердження ґрунтувались на вигаданих припущеннях з метою безпідставних звинувачень судді, перешкоджанню ведення судового засідання у визначеному суддею порядку та зухвале і агресивне наполягання на вчиненні суддею необхідних представнику ОСОБА_5 (за довіреністю б/н від 10.01.2018 року, паспорт з електронним носієм № 000262604 виданий Органом 8036 від 29.12.2016 року, адреса: м. Київ, пров.ЧехівськийАДРЕСА_1) процесуальних дій, які ґрунтуються на власному довільному тлумаченні норм чинного господарського процесу.

Наведені дії представника 3-ї особи ОСОБА_5 (за довіреністю б/н від 10.01.2018 року, паспорт з електронним носієм № 000262604 виданий Органом 8036 від 29.12.2016 року, адреса: м. Київ, пров.ЧехівськийАДРЕСА_1) свідчать про зловживання своїми процесуальними правами, невиконання процесуальних обовязків, порушення встановленого ст.200 Господарського процесуального кодексу України порядку ведення судового засідання (перешкоджання розгляду справи у визначеному суддею порядку та зухвале і агресивне наполягання на вчиненні суддею необхідних їй процесуальних дій).

Відповідні обставини, які також можуть бути частково відтворені з даних технічного звукозапису судового засідання 22.08.2018 року, свідчать про наміри представника 3-ї особи ОСОБА_5 (за довіреністю б/н від 10.01.2018 року, паспорт з електронним носієм № 000262604 виданий Органом 8036 від 29.12.2016 року, адреса: м. Київ, пров.ЧехівськийАДРЕСА_1) чинити тиск на суд шляхом безпідставних звинувачень судді, погроз та образ, з метою домогтись прийняття суддею необхідних їй процесуальних рішень.

Також, після вимкнення звукозапису судового засідання 22.08.2018 року представник 3-ї особи ОСОБА_5 (за довіреністю б/н від 10.01.2018 року, паспорт з електронним носієм № 000262604 виданий Органом 8036 від 29.12.2016 року, адреса: м. Київ, пров.ЧехівськийАДРЕСА_1) починаючи з залу судових засідань і рухаючись по коридору суду до канцелярії, в присутності інших осіб (які очікували судових засідань) поводила себе вкрай агресивно і зухвало, вдавалась до нецензурних висловлювань в адресу судді, образливих висловлювань щодо фізичних якостей судді, безпідставних звинувачень та погроз.

Частиною 4 ст. 200 Господарського процесуального кодексу України визначено, що за прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.

Згідно з ч. 1 ст. 246 Господарського процесуального кодексу України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення (ч.5).

Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно (ч.6).

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання (ч.7).

Окрему ухвалу може бути постановлено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій (ч. 8).

Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується. Окрема ухвала Верховного Суду оскарженню не підлягає (ч.9).

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, який повинен надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено (ч.11).

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою впливу на безсторонність суду забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Статтею 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Також, ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» зобовязує суддю звернутися з повідомленням про втручання в його діяльність як судді щодо здійснення правосуддя до Вищої ради правосуддя та до Генерального прокурора.

Відповідно до ст. 50 ЗаконуУкраїни «Про судоустрій і статус суддів» прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Згідно з ч. 2 ст. 140 ЗаконуУкраїни «Про судоустрій і статус суддів» вчинені у зв'язку зі службовою діяльністю судді, зокрема, образа чи наклеп на нього, мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Положення частини другої статті 126 Конституції України про те, що вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об'єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов'язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Втручанням у діяльність судових органів слід розуміти як вплив на суддю у будь-якій формі (прохання, вимога, вказівка, погроза, підкуп, насильство, критика судді в засобах масової інформації до вирішення справи у зв'язку з її розглядом тощо) з боку будь-якої особи з метою схилити його до вчинення чи невчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного судового рішення. При цьому не має значення, за допомогою яких засобів, на якій стадії процесу та в діяльність суду якої інстанції здійснюється втручання.

Частиною 1 ст. 1853 Кодексу України про адміністративні правопорушення неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, - тягнуть за собою накладення штрафу від п'ятдесяти до ста п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з ч. 1 ст. 376 Кримінального кодексу України втручання в будь-якій формі в діяльність судді з метою перешкодити виконанню ним службових обов'язків або добитися винесення неправосудного рішення - карається штрафом до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або арештом на строк до шести місяців.

Таким чином, враховуючи наявність в діях представника 3-ї особи ОСОБА_5 (за довіреністю б/н від 10.01.2018 року, паспорт з електронним носієм № 000262604 виданий Органом 8036 від 29.12.2016 року, адреса: м. Київ, пров.ЧехівськийАДРЕСА_1) у справі № 911/519/18 ознак втручання в діяльність судді Карпечкіна Т.П. з метою перешкодити виконанню ним службових обов'язків та домогтися винесення потрібного 3-й особі чи її представнику ОСОБА_5 рішення, що виражалось в спробах впливу на суддю шляхом безпідставних звинувачень, погроз та образ судді, наведені дії підпадають під квалфікацію ст. 376 Кримінального кодексу України.

Також, в діях представника 3-ї особи ОСОБА_5 (за довіреністю б/н від 10.01.2018 року, паспорт з електронним носієм № 000262604 виданий Органом 8036 від 29.12.2016 року, адреса: м. Київ, пров.ЧехівськийАДРЕСА_1) у справі № 911/519/18 наявні ознаки неповаги до суду, що виразилась у злісному порушенні порядку під час судового засідання, образ судді з застосуванням ненормативної лексики, що свідчить про явну зневагу до суду та встановлених у суді правил, за що ч. 1 ст. 1853 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачена відповідальність у вигляді накладення штрафу у розмірі від п'ятдесяти до ста п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В порядку ч. 3 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» відповідна інформація має бути доведена до відома органів суддівського самоврядування та правоохоронних органів.

Також, з метою усунення виявленого судом під час розгляду справи № 911/519/18 порушення та запобігання його повторенню, органам прокуратури необхідно вирішити питання про притягнення представника 3-ї особи ОСОБА_5 (за довіреністю б/н від 10.01.2018 року, паспорт з електронним носієм № 000262604 виданий Органом 8036 від 29.12.2016 року, адреса: м. Київ, пров.ЧехівськийАДРЕСА_1) до відповідальності за ст. 376 Кримінального кодексу України та ст. 1853 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 246Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Повідомити Вищу раду правосуддя та Генеральну прокуратуру України про втручання представника ОСОБА_5 (за довіреністю б/н від 10.01.2018 року, паспорт з електронним носієм № 000262604 виданий Органом 8036 від 29.12.2016 року, адреса: м. Київ, пров.ЧехівськийАДРЕСА_1) в діяльність судді Господарського суду Київської області Карпечкіна Т.П. щодо здійснення ним правосуддя у справі № 911/519/18, що виражалось в спробах впливу на суддю шляхом безпідставних звинувачень, погроз та образ судді з застосуванням ненормативної лексики, і свідчить про явну зневагу до суду та встановлених у суді правил.

2. Генеральній прокуратурі України вжити передбачених законом заходів щодо притягнення ОСОБА_5 (за довіреністю б/н від 10.01.2018 року, паспорт з електронним носієм № 000262604 виданий Органом 8036 від 29.12.2016 року, адреса: м. Київ, пров.ЧехівськийАДРЕСА_1) до відповідальності за ст. 376 Кримінального кодексу України та ст. 1853 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

3. Відповідь з приводу результатів розгляду даної окремої ухвали та вжитих заходів щодо притягнення ОСОБА_5 до відповідальності за ст. 376 Кримінального кодексу України та ст. 1853 Кодексу України про адміністративні правопорушення, направити до Господарського суду Київської області.

4. Окрему ухвалу надіслати Вищій раді правосуддя, Генеральній прокуратурі України та ОСОБА_2.

Суддя Т.П. Карпечкін