УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

03.10.2018Справа № 915/993/18

Суддя Господарського суду міста Києва Трофименко Т.Ю., розглянувши матеріали

за позовом Релігійної громади Миколаївської Єпархії Української православної церкви Київського патріархату храму святого благовірного князя Олександра Невського (святих Захарії і Єлисавети) міста Миколаєва Миколаївської області

до Миколаївської обласної ради

про визнання права власності

ВСТАНОВИВ:

11.09.2018 Релігійна громада Миколаївської Єпархії Української православної церкви Київського патріархату храму святого благовірного князя Олександра Невського (святих Захарії і Єлисавети) міста Миколаєва Миколаївської області звернулась до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою №б/н від 11.09.2018 до Миколаївської обласної ради, в якій просить суд визнати право власності за релігійною громадою Миколаївської Єпархії Української православної церкви Київського патріархату храму святого благовірного князя Олександра Невського (святих Захарії і Єлисавети) міста Миколаєва Миколаївської області на нежитловий об'єкт - Церкву (храм) князя Олександра Невського (інші найменування: церква святих Захарії і Єлісавети; госпітальна церква) Миколаївської Єпархії Української православної церкви Київського патріархату, що розташована за адресою: м.Миколаїв, вул. 1-Госпітальна, 2.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 14.09.2018 № 915/993/18 позовну заяву Релігійної громади Миколаївської Єпархії Української православної церкви Київського патріархату храму святого благовірного князя Олександра Невського (святих Захарії і Єлисавети) міста Миколаєва Миколаївської області до Миколаївської обласної ради разом з доданими до неї матеріалами передано за територіальною юрисдикцією до Господарського суду міста Києва.

01.10.2018 ухвала Господарського суду Миколаївської області від 14.09.2018 № 915/993/18 та матеріали зазначеного позову надійшли до Господарського суду міста Києва.

У вказаній позовній заяві міститься клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Відповідно до ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

За приписами статей 1, 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Як встановлено статтею 4 вказаного Закону України, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1762,00 грн) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (616 700,00 грн). З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 762,00 грн).

Як вбачається з поданого позову, позивачем заявлено вимогу про визнання права власності на нерухоме майно.

При цьому, Суд зазначає, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов'язаннях, як рухомих речей, так і нерухомості, визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Оскільки вказана позивачем ціна позову, що є вартістю нерухомості згідно з документами, приєднаними до позову, зазначена у розмірі 3 140 009,00 грн, то останнім мав бути сплачений судовий збір у розмірі 47 100,14 грн. відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

В наведеній нормі Закону встановлено чіткий обмежений перелік умов, за наявності яких суд має право, а не обов'язок, відстрочити або розстрочити сплату судового збору.

Обґрунтовуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, заявник зазначає про те, що є неприбутковою організацією, тому судовий збір сплатити не в змозі.

Оскільки зазначена заявником підстава не підпадає під перелік умов, наведений в ст. 8 Закону України «Про судовий збір», Суд доходить висновку про відсутність правових підстав для звільнення від сплати судового збору в даному випадку.

Враховуючи викладене вище, беручи до уваги недоведеність обставин, які перешкоджають сплаті судового збору в розумінні ст. 8 Закону України "Про судовий збір", клопотання Релігійної громади Миколаївської Єпархії Української православної церкви Київського патріархату храму святого благовірного князя Олександра Невського (святих Захарії і Єлисавети) міста Миколаєва Миколаївської області про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до вимог ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

За приписами ч. 1 ст. 171 Господарського процесуального кодексу України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

В силу Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв'язку.

Згідно з п.п. 59, 61 Постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв'язку" внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Таким чином, належним доказом відправлення учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладень в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), надані в оригіналі.

Проте, на підтвердження відправлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів заявником подано лише фіскальний чек відділення поштового зв'язку від 11.09.2018 без опису вкладення.

Відтак, Суд доходить висновку, що позивачем не виконано п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України щодо надання документів, які підтверджують відправлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Окрім того, враховуючи відсутність доказів сплати судового збору у матеріалах позовної заяви та відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, Суд зазначає, що позивачем не виконано п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України щодо надання документів, які підтверджують сплату сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене вище, позовна заява залишається без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 8 Законом України «Про судовий збір», статтями 123, 162, 163, 164, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Релігійної громади Миколаївської Єпархії Української православної церкви Київського патріархату храму святого благовірного князя Олександра Невського (святих Захарії і Єлисавети) міста Миколаєва Миколаївської області про звільнення від сплати судового збору відмовити.

2. Позовну заяву Релігійної громади Миколаївської Єпархії Української православної церкви Київського патріархату храму святого благовірного князя Олександра Невського (святих Захарії і Єлисавети) міста Миколаєва Миколаївської області залишити без руху.

3. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду: доказів відправлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів (опис вкладення та фіскальний чек); доказів сплати судового збору у розмірі 47 100,14 грн.

4. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 ГПК України, за яким позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Ю. Трофименко