ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

01.10.2018

Справа № 910/12735/18

Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М. розглянувши позовну заяву Громадської організації "Центр інформації про права людини", м. Київ

до Комунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація", м. Київ

про звільнення від сплати орендної плати за договором, -

ВСТАНОВИВ:

Громадська організація "Центр інформації про права людини" (позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Комунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація" (відповідач) про звільнення орендаря від сплати орендної плати за Договором оренди № 1695 від 14.08.2014р. та Договором № 1695-1 від 02.01.2018р. нежитлових приміщень за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська (колишня – Фрунзе), 4 на підставі п. 6 ст. 762 ЦК України в період з 14.08.2014р. по дату винесення рішення суду, посилаючись на відсутність можливості користуватись орендованими приміщеннями з дати їх прийняття за актом приймання-передачі не з його вини, а через обставини, за які він не відповідає.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім’я (прізвище, ім’я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв’язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Натомість, позивачем у своїй позовній заяві вказано неповне найменування третьої особи-2, що є порушенням вище вказаної норми процесуального кодексу.

Згідно п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Так, позивач у своїй позовній заяві просить суд звільнити його як орендаря від сплати орендної плати за Договором оренди № 1695 від 14.08.2014р. та Договором № 1695-1 від 02.01.2018р. нежитлових приміщень за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська (колишня – Фрунзе), 4 на підставі п. 6 ст. 762 ЦК України в період з 14.08.2014р. по дату винесення рішення суду, проте позивачем не зазначено яким актом законодавства або договором передбачено обраний ним спосіб захисту свого права.

При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що судовому захисту підлягає порушене право станом на час звернення до суду з відповідною вимогою.

Крім того, в позовній заяві позивачем зазначено третіх осіб - Департамент комунальної власності м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та ГО «Правозахисний Хаб», проте позивачем в позовній заяві не наведено нормативно-правового обґрунтування необхідності та підстав залучення вказаних осіб до участі у справі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

За приписами ч. 1 ст. 172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

За змістом Правил надання послуг поштового зв’язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009р., про прийняття до пересилання реєстрованого поштового відправлення (в тому числі листа) відправникові з додержанням вимог Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” видається розрахунковий документ, що підтверджує надання такої послуги (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві є бланк опису вкладень, який згідно з п.61 Правил надання послуг поштового зв’язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009р., заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

З доданих до матеріалів позовної заяви описів вкладення у цінні листи про направлення документів на адреси інших учасників справи з відбитками календарного штемпелю підприємства поштового зв’язку за 20.09.2018р. вбачається, що позивачем було надіслано на адресу відповідача та третьої особи-1 заяву про зміну предмету позову від 13.09.2018р., тобто не надіслано копії позовної заяви, з якою він звернувся до суду з доданими до неї документами на адреси названих учасників справи, а на адресу третьої особи-2 – надіслано позовну заяву з додатками, проте позивачем не вказано вичерпного переліку документів, які були надіслані третій особі-2, доданих до позовної заяви, з якою він звернувся до суду за захистом свого порушеного права.

Таким чином, позивачем не надано до матеріалів позовної заяви належних доказів направлення копії позовної заяви, з якою він звернувся до суду з доданими до неї документами на адреси інших учасників справи, що є порушенням ст. ст. 164, 172 ГПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В ч. 1 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір перераховується в безготівковій або готівковій формі.

Враховуючи вищенаведене, суд відзначає, що належним доказом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення поштового зв'язку, які прийняли платіж, платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Проте, як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем в якості доказу сплати судового збору за подання позову надано копію дублікату квитанції № 0.0..1 від 05.09.2018р. на суму 1 762,00 грн., яка не може бути прийнята судом в якості належного доказу оплати позивачем судового збору за подання позовної заяви.

При цьому, суд зауважує, що згідно повідомлення Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві від 14.06.2018р., яке також розміщене на офіційному веб-сайті Господарського суду міста Києва (https://ki.arbitr.gov.ua/sud5011/pres-centr/novyny/507470/), у зв’язку із запровадженням Державною казначейською службою України централізованої моделі виконання дохідної частини бюджетів з 02.07.2018р. змінено реквізити рахунків для зарахування надходжень до державного та місцевих бюджетів.

Тому за подачу до Господарського суду міста Києва, зокрема, позовної заяви, судовий збір з 02.07.2018р. сплачується на такі платіжні реквізити:

Отримувач коштів

Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві (ГУ ДКСУ у м. Києві)

Код отримувача (код за ЄДРПОУ)

37993783

Отримувач

ГУК у м. Києві /м. Київ/22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ):

37993783

Банк отримувача:

Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО):

899998

Номер рахунку:

3017

Код класифікації доходів бюджету:

22030101

Найменування коду класифікації доходів бюджету:

Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)

Символ звітності

206

Наявність відомчої ознаки:

“ 83” Господарські суди

Таким чином, позивачем не надано суду доказів сплати судового збору за подання до Господарського суду міста Києва позовної заяви у встановленому порядку, що суперечить п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України.

З огляду на викладене позовна заява підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 162, 164, 172, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Громадської організації "Центр інформації про права людини" без руху.

2. Встановити Громадській організації "Центр інформації про права людини" строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити Громадській організації "Центр інформації про права людини" спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- зазначення в позовній заяві неповного найменування третьої особи-2;

- зазначення яким актом законодавства або договором передбачено обраний спосіб захисту свого права;

- надання нормативно-правового обґрунтування необхідності та підстав залучення до участі у справі в якості третіх осіб - Департаменту комунальної власності м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та ГО «Правозахисний Хаб»;

- надання доказів направлення копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів (з зазначенням за наявності номеру та дати документу) на адреси іншим учасника справи в порядку, визначеному ст. 172 ГПК України;

- доказів оплати судового збору на суму 1 762,00 грн. за подання позовної заяви у встановленому порядку (за платіжними реквізитами Господарського суду міста Києва);

- належним чином засвідчені копії наданих на виконання даної ухвали документів надіслати на адреси інших учасників справи, докази чого надати суду.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя                                                                                                       С.М. Морозов