ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

19 вересня 2018 р. Справа № 903/539/18

за позовом: Луцької міської ради, м. Луцьк

до відповідача: підприємця ОСОБА_1, м. Луцьк

про визнання договору укладеним

Суддя Кравчук А.М.

Секретар судового засідання Легерко В.Б.

за участю представників сторін:

від позивача: н/з

від відповідача: н/з

встановив: 31.07.2018 року на адресу суду надійшла позовна заява Луцької міської ради №1.1-8/5970 до підприємця ОСОБА_1 про визнання укладеним з 21.02.2018 року договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста №07 від 13.02.2018 року.

Позовні вимоги обґрунтовані ухиленням замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об'єкта нерухомого майна в експлуатацію.

Ухвалою суду від 06.08.2018 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено 05.09.2018 року на 11 год. 30 хв. Запропоновано відповідачу подати суду в порядку статей 165, 178 Господарського процесуального кодексу України не пізніше п'ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали відзив на позов і всі документи, що підтверджують заперечення проти позову при їх наявності, копію відзиву надіслати позивачу, докази чого подати суду; належно засвідчені копії Статуту, свідоцтва про державну реєстрацію, довідки органу статистики про включення до Єдиного державного реєстру підприємств і організацій.

Суд протокольною ухвалою від 05.09.2018 року закрив підготовче засідання та призначив судовий розгляд справи по суті на 19.09.2018 року.

Ухвалою суду від 05.09.2018 року повідомлено відповідача про призначення розгляду справи по суті 9.09.2018 року.

Ч.5 ст. 176 ГПК України передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому ст. 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої ст. 120 Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 242 ГПК України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Частинами 2, 4, 7 ст. 120 ГПК України передбачено, що суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов'язковою. Ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п'ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії. Учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

За приписами ч. 1 ст. 7 ЗУ "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб-підприємців з Єдиного державного реєстру.

Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань місцем реєстрації відповідача підприємця ОСОБА_1 є АДРЕСА_1.

Така ж адреса зазначена у позовній заяві.

З метою повідомлення відповідача про розгляд справи та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, ухвали суду від 06.08.2018 року, 05.09.2018 року направлені судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення на юридичну адресу відповідача.

Однак, судові повістки повернуті об'єктом поштового зв'язку з позначкою "за незапит".

Пунктом 3.9.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" № 18 від 26.12.2011 року роз'яснено, що за змістом зазначеної статті 64 ГПК, зокрема, в разі якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, і не повернуто підприємством зв'язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.

Згідно з ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відтак, в силу положення пункту 5 частини 6 статті 242 ГПК України, день невдалої спроби вручення поштового відправлення за адресою місцезнаходження відповідача, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, вважається днем вручення відповідачу ухвали суду про відкриття провадження у справі, а саме - 10.08.2018 року, ухвали про призначення судового засідання по розгляду справи по суті - 13.09.2018 року.

Згідно ч. 9 ст. 165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Позивач у заяві від 19.09.2018 року розгляд справи просить проводити без участі його представника.

Відповідач правом участі у судовому засіданні не скористався, повноважного представника не направив, хоч був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Згідно ст.17 ОСОБА_2 України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Враховуючи, що норми ст. 74 ГПК України щодо обовязку суду витребувати у сторін документи і матеріали, необхідні для вирішення спору, кореспондуються з диспозитивним правом сторін подавати докази, п. 4 ст. 129 Конституції України визначає одним з принципів судочинства свободу в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, відсутність відзиву з відповідними вказівками на незгоду відповідача з будь-якою із обставин справи, на яких грунтуються позовні вимоги, що позбавляє відповідача відповідно до ч.4 ст. 165 ГПК України заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи, суд вважає, що ним, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та вважає за необхідне розгляд справи проводити за наявними в ній матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

в с т а н о в и в:

Згідно ч. 4 ст. 11 ЦК України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, визначені ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 40 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього ОСОБА_2. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Рішенням Луцької міської ради №23/8 від 26.04.2017 року затверджено Положення про порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Луцька у новій редакції.

Згідно п.1.4 Положення усі замовники, які мають намір щодо забудови земельної ділянки у м.Луцьку (одержують дозвільні документи на проектування та будівництво, здійснюють замовлення проектно-кошторисної документації, які закінчили будівництво, будують, проводять реконструкцію, реконструкції з добудовою чи надбудовою) зобов'язані взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених п. 1.5 даного положення.

Замовник для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька звертається в Центр надання адміністративних послуг у м.Луцьку і до заяви додає відповідні документи (п. 2.5 Положення).

10.05.2017 року начальником управління містобудування та архітектури Луцької міської ради підписано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки по вул. Вахтангова, 2-б у м.Луцьку, де забудовником є ОСОБА_1 У додаткових умовах визначено, що відповідно до п. 2.7 рішення Луцької міської ради від 29.10.2014 року №65/4 "Про затвердження Положення про порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Луцька" у новій редакції" укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до початку будівельних робіт.

02.06.2017 року відповідач подала декларацію про початок виконання будівельних робіт "Реконструкція офісних приміщень з гаражем під офісні приміщення та складські приміщення на вул. Вахтангова, 2-б у м.Луцьку", яка зареєстрована відділом ДАБК Луцької міської ради 02.10.2017 року №ВЛ26.

Таким чином, відповідач є особою, на яку ОСОБА_2 покладено обов'язок взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної інфраструктури населеного пункту.

У заяві Ф-02/ІК-74/12/01 від 06.02.2018 року ОСОБА_1 просить вирішити питання пайової участі у створенні інфраструктури міста Луцька при будівництві (реконcтрукції) об'єкта "Реконструкція офісних приміщень з гаражем під офісні приміщення та складські приміщення на вул. Вахтангова, 2-б у м.Луцьку". В разі необхідності сплати пайових внесків просить надати проект відповідного договору з розрахунком.

Заява на адресу департаменту "Центр надання адміністративних послуг у місті Луцьку" Луцької міської ради надійшла 06.02.2018 року, що підтверджується відтиском відповідного штампу департаменту.

Згідно із ч.ч. 5, 8, 9 ст. 40 ОСОБА_2 України "Про регулювання містобудівної діяльності" величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Згідно п.п. 2.2-2.4 Положення розмір пайової участі інфраструктури міста Луцька визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації в Центра надання адміністративних послуг м.Луцька звернення про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об'єкта з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Після отримання проекту договору (2 примірники) в Центрі надання адміністративних послуг м.Луцька замовник забезпечує їх підписання протягом двох робочих днів, після чого 1 примірник повертає до Центру надання адміністративних послуг м.Луцька.

Виходячи з приписів ОСОБА_2 України "Про регулювання містобудівної діяльності", участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної інфраструктури населеного пункту є обов'язковою для замовника будівництва у відповідному населеному пункті, що обумовлює право відповідного органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання обов'язку щодо пайової участі.

Таким чином, обов'язок звернутись до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту законом покладено саме на замовника такого будівництва. Ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язань та вимог, які прямо передбачені законом та встановленим органом місцевого самоврядування порядком.

Проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька №7 від 13.02.2018 року разом з розрахунком розміру пайової участі підприємець ОСОБА_1 отримала 19.02.2018 року, що підтверджується описом видачі документів №П 12557.

В порушення п. 2.4 Положення відповідач протягом 2-х робочих днів (по 21.02.2018 року) договір не підписала, один примірник договору не повернула.

Листом №12.4-2/196 від 25.04.2018 року Управління капітального будівництва Луцької міської ради повідомило підприємця ОСОБА_1 про необхідність повернення другого примірника спірного договору, сплати коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста.

Вказаний лист повернутий відправнику об'єктом поштового зв'язку "Укрпошта" з позначкою "за закінченням терміну зберігання".

Підприємець ОСОБА_1 у заяві від 10.05.2018 року просить розірвати договір №7 про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька у зв'язку з відсутністю коштів на оплату пайової участі.

Заява відповідача отримана департаментом "Центр надання адміністративних послуг у місті Луцьку" Луцької міської ради 11.05.2018 року, що підтверджується відтиском відповідного штампу департаменту.

У листі №С-1663-270 від 30.05.2018 року заступник міського голови повідомив, що розірвати спірний договір у зв'язку з відсутністю коштів не є можливим, про необхідність сплати коштів пайової участі згідно договору протягом 10-ти днів.

Відповідно до ст.16 ЦК України, ст.20 ГК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ст.627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно ст.649 ЦК України розбіжності, що виникли між сторонами при укладенні договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування та в інших випадках, встановлених законом, вирішуються судом. Розбіжності, що виникли між сторонами при укладенні договору не на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, можуть бути вирішені судом у випадках, встановлених за домовленістю сторін або законом.

Необхідною підставою для укладення договору за рішенням суду є наявність відповідного переддоговірного спору між сторонами. При цьому, суди повинні виходити з вимог законодавства, яке є чинним на момент виникнення переддоговірного спору та його вирішення в судовому порядку.

Господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів (ч. 7 ст. 179 ГК України).

Загальний порядок укладання господарських договорів визначений у статті 181 Господарського кодексу України. У свою чергу, порядок укладення господарських договорів за рішенням суду регулюється статтями 187 Господарського та 649 Цивільного кодексів України, виходячи зі змісту яких і принципу свободи договору, переддоговірні спори поділяються на спори про спонукання до укладення договору, якщо одна зі сторін ухиляється від його укладення, та на спори з умов договору, коли сторони не врегулювали розбіжності щодо його умов. При цьому, можливість розгляду судом цих спорів обумовлюється обов'язковістю договору (за державним замовленням, на підставі правового акту органу державної влади чи місцевого самоврядування та в інших випадках, встановлених законом).

Згідно з ч.3 ст. 179 Господарського кодексу України укладення господарського договору є обов'язковим для сторін, якщо він заснований на державному замовленні, виконання якого є обов'язком для суб'єкта господарювання у випадках, передбачених законом, або існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості укладення договору для певних категорій суб'єктів господарювання чи органів державної влади або органів місцевого самоврядування.

Крім того, листом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 23-11/6294/0/6/11 від 22.07.11 «Про пайову участь забудовників у створенні та розвитку інфраструктури населених пунктів» визначено, що нормами абзацу першого частини дев'ятої статті 40 ОСОБА_2 України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено строки, протягом яких укладається договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Тобто, замовник будівництва має звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування зі зверненням щодо укладення договору про пайову участь не пізніше ніж за 15 робочих днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію з тим, щоб протягом зазначеного часу таким органом було підготовлено необхідний розрахунок величини пайової участі та проект договору про пайову участь, який замовник після ознайомлення має підписати з дотриманням вимоги щодо строку - до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Також, згідно з листом Державної архітектурно будівельної інспекції України №40-12-2518 від 09.04.12 зазначено, що процедура прийняття об'єктів в експлуатацію носить суто технічний характер і полягає в тому, що саме об'єкт будівництва, його стійкість, міцність, надійність є предметом при перевірці його готовності до експлуатації, а тому перевірка сплати пайової участі суперечить ідеології самої процедури прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів.

Крім того, Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08.04.2011 № 439, не передбачено повноваження щодо здійснення контролю за перерахуванням замовником коштів до відповідного місцевого бюджету для створення і розвитку інфраструктури.

Приписами статті 40 ОСОБА_2 України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено обов'язок замовника будівництва прийняти пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, який реалізується шляхом укладення відповідного договору в порядку, визначеному ОСОБА_2 та деталізованому актом органу місцевого самоврядування.

Правовий аналіз частин 8 та 9 ст.40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» у сукупності з іншими положеннями цієї статті ОСОБА_2 дозволяє дійти висновку про те, що обов'язок щодо ініціювання укладення такого договору покладено саме на замовника будівництва, оскільки пов'язується з його зверненням до органу місцевого самоврядування.

Такий договір має бути укладеним в обов'язковому порядку, в межах строку, встановленого ч. 9 ст. 40 ОСОБА_2 України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Судом встановлено, що проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька наданий Луцькою міською радою на підставі заяви підприємця ОСОБА_1 від 06.02.2018 року, в якій заявниця просила в разі необхідності сплати пайового внеску надати їй проект відповідного договору з розрахунком.

Відмова відповідача від укладення такого договору не обрунтована.

Поданий позивачем розрахунок внеску, який є додатком до договору про пайову участь, виконаний виходячи із розміру пайової участі, вчинений у відповідності до визначених законодавством норм, в т. ч. п. 2.2 Положення (4796,670тис.грн.(загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта) х 5% (відсоток загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта) = 239,834тис.грн.).

ОСОБА_2 України "Про регулювання містобудівної діяльності" є імперативними та визначають обов'язок замовника будівництва (відповідача) укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту, у зв'язку з чим вимоги позивача про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста №07 від 13.02.2018 року є правомірними та підлягають задоволенню.

Про необхідність укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури дійшов висновку Верховний Суд України у постановах від 16.11.2016 року №3-1281гс16, №922/5937/15, від 01.02.2017 року №922/753/16

Відповідно до ч.9 ст. 40 ОСОБА_2 України "Про регулювання містобудівної діяльності" договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Заява відповідача про вирішення питання пайової участі у створенні інфраструктури міста Луцька зареєстрована департаментом "Центр надання адміністративних послуг у місті Луцьку" 06.02.2018 року.

Граничний строк для укладення спірного договору - по 27.02.2018 року.

Проект договору отримала 19.02.2018 року, у встановлений строк - протягом 2-х робочих днів, не повернула.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ГК України спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов'язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом. Інші переддоговірні спори можуть бути предметом розгляду суду у разі якщо це передбачено угодою сторін або якщо сторони зобов'язані укласти певний господарський договір на підставі укладеного між ними попереднього договору.

День набрання чинності рішенням суду, яким вирішено питання щодо переддоговірного спору, вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше (ч. 2 ст. 187).

Таким чином, спірний договір відповідач зобов'язана була підписати не пізніше 21.02.2018 року, тому вимога позивача про визнання договору у редакції проекту отриманого відповідачем, укладеним з 21.02.2018 року відповідає законодавству, обгрунтована позивачем та підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст. 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами 1, 2, 3 ст. 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об'єктивного з'ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до частини 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов'язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Оскільки спір до розгляду суду доведено з вини відповідача, то витрати по сплаті судового збору в сумі 1 762 грн. 00 коп. відповідно до ст. 129 ГПК України слід віднести на нього.

Керуючись ст.ст. 129, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

в и р і ш и в:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати укладеним з 21.02.2018 року між Луцькою міською радою та підприємцем ОСОБА_1 договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста №07 від 13.02.2018 року у такій редакції:

Д О Г О В І Р № 07

про пайову участь у розвитку інфраструктури

міста Луцька

м. Луцьк « 13» лютого 2018 р.

Луцька міська рада в особі секретаря Луцької міської ради ОСОБА_3, який діє на підставі ОСОБА_2 України «Про місцеве самоврядування в Україні», рішень Луцької міської ради від 03.07.2017 №26/28 «Про обрання секретаря Луцької міської ради», від 29.03.2017 №21/1 «Про дострокове припинення повноважень Луцького міського голови ОСОБА_4Я.», з однієї сторони (надалі - Одержувач) та фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (назва фізичної особи) про що 25.04.2007 зроблено запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців №0009872, НОМЕР_1 виданий Луцьким МВ УМВС України у Волинській області 25 вересня 2004 р., ідентифікаційний код НОМЕР_2 (надалі Замовник будівництва) з іншої сторони (разом - Сторони), уклали цей Договір щодо обєкта будівництва: «Реконструкція офісних приміщень з гаражем під офісні приміщення та складські приміщення на вул. Вахтангова, 2-б у м. Луцьку», відповідно до рішення Луцької міської ради від 26.04.2017 № 23/8 про наступне:

1.ПРЕДМЕТ ДОГОВОРУ

1.1. Розрахунок та залучення коштів пайової участі Замовника будівництва у розвитку інфраструктури міста Луцька.

2. ПРАВА І ОБОВЯЗКИ СТОРІН

2.1.Одержувач має право:

2.1.1.На підставі рішення Луцької міської ради вносити зміни в умови даного Договору в межах чинного законодавства України (за погодження з Замовником).

2.1.2.Здійснювати контроль додержання Замовником будівництва умов даного Договору.

2.1.3.Вимагати від Замовника будівництва своєчасної та у повному обсязі сплати пайової участі у розвитку інфраструктури м. Луцька.

2.2.Одержувач зобовязується:

2.2.1.Провести розрахунок розміру пайової участі Замовника будівництва у розвитку інфраструктури міста Луцька.

2.2.2.На вимогу Замовника будівництва надавати необхідну інформацію та пояснення щодо пайової участі у розвитку інфраструктури міста Луцька.

2.2.3.Використовувати кошти, перераховані за пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька.

2.2.4. За письмовим зверненням Замовника будівництва, при наявності документів, що підтверджують обставини, передбачені п.5 ст.30 ОСОБА_2 України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглянути на сесії міської ради питання про зменшення розміру пайової участі у розвитку інфраструктури міста, та в разі прийняття міською радою відповідного рішення укласти додаткову угоду до даного договору.

2.3.Замовник будівництва має право:

2.3.1.Звернутися до Одержувача з клопотанням про внесення змін до даного Договору.

2.3.2.Реалізувати свій проект будівництва відповідно до затвердженої проектно-кошторисної документації з дотриманням державних будівельних норм і правил на території міста, відведеної для будівництва.

2.3.3.Вимагати від Одержувача виконання зобовязань за цим Договором, а також чинного законодавства з питань пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

2.4.Замовник будівництва зобовязується:

2.4.1.Внести на відповідний рахунок Одержувача кошти пайової участі у розвитку інфраструктури міста Луцька відповідно до розрахунку, який є невідємною частиною даного Договору та встановлених строків (графіку):

1) 239,834 тис. грн. до 31.03.2018 р.

сума число

Загальна сума коштів пайової участі становить 239 834,00 (двісті тридцять девять тисяч вісімсот тридцять чотири) грн. 00 коп.

2.4.2.Замовник будівництва несе відповідальність за достовірність наданої інформації, щодо кошторисної вартості обєкта будівництва.

2.4.3.Здійснити будівництво обєкта відповідно до затвердженої проектно-кошторисної документації з дотриманням державних будівельних норм і правил.

2.4.4.Забезпечити виконання відповідних технічних умов та зовнішнього благоустрою до введення обєкта в експлуатацію.

2.4.5.Дотримуватись під час будівництва вимог проекту організації будівництва та Правил благоустрою і утримання території м. Луцька.

2.5.Сторони також мають інші права та обовязки, визначені чинним законодавством України.

3.ВІДПОВІДАЛЬНІСТЬ СТОРІН

3.1.У випадку порушення зобовязання, передбачених даним Договором, Сторони несуть відповідальність, визначену даним Договором та (або) чинним законодавством України.

3.2.Порушення Договору є його невиконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом даного Договору.

3.3.За порушення строків сплати коштів пайової участі Замовник будівництва сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України від суми простроченого платежу за кожний день прострочки.

3.4.У разі невиконання або несвоєчасного виконання Замовником будівництва зобовязань визначених даним Договором, Луцька міська рада здійснює заходи щодо примусового стягнення вказаних коштів у судовому порядку.

3.5.Сторона не несе відповідальності за даним Договором, якщо воно сталося не з її вини.

3.6.Сторона вважається невинуватою і не несе відповідальності за порушення даного Договору, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання даного Договору.

4. ТЕРМІН ДІЇ ДОГОВОРУ

4.1.Даний Договір набирає чинності з моменту його підписання та діє до моменту виконання Замовником будівництва зобовязань передбачених даним Договором.

4.2.Договір може бути розірвано у порядку визначеному чинним законодавством України.

5. ІНШІ УМОВИ

5.1.Внесення змін та/або доповнень до даного Договору здійснюється відповідно та на підставі рішення Луцької міської ради з ініціативи однієї та за згодою обох Сторін у письмовій формі шляхом укладення Додаткової угоди до Договору, або в судовому порядку.

5.2.При виникненні умов та обставин не передбачених даним Договором Сторони керуються чинним законодавством України.

5.3.Спори щодо виконання Сторонами умов даного Договору вирішуються шляхом переговорів, а за відсутності взаємної згоди у судовому порядку.

5.4.Визнання одного або кількох пунктів даного Договору нечинними або скасування його окремих положень не тягне за собою визнання Договору нечинним у цілому.

5.5.Даний Договір складено у двох примірниках, по одному примірнику для кожної із Сторін, які мають однакову юридичну силу та зберігаються у Сторін.

6.ЮРИДИЧНІ АДРЕСИ ОСОБА_5 РЕКВІЗИТИ СТОРІН

ОДЕРЖУВАЧ ЗАМОВНИК БУДІВНИЦТВА

УК у м.Луцьку/ м. Луцьк/24170000 Банк одержувача ДКСУ МФО 899998 р/р 3002 Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 НОМЕР_1 виданий Луцьким МВ УМВС України у Волинській області 25 вересня 2004 р., ідентифікаційний код НОМЕР_2 адреса: 43000 м. Луцьк, вул. Кравчука, 46/25

7. ПІДПИСИ СТОРІН

Секретар міської ради ____________________ ОСОБА_3 М.П.Фізична особа-підприємець ___________________Н.В Самойліч

Договір складений, оформлений і зареєстрований в управлінні капітального будівництва Луцької міської ради за № 07 від 13.02.2018 року.

Заступник начальника управління

капітального будівництва ОСОБА_6

Р О З Р А Х У Н О К

розміру пайової участі у розвитку інфраструктури міста Луцька

до Договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька

від 13 лютого 2018 року № 07

м. Луцьк

Розрахунок розміру пайової участі

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1

назва Замовника будівництва

у розвитку інфраструктури міста Луцьк проведено відповідно і на підставі рішення Луцької міської ради від 26.04.2017 № 23/8 на обєкт будівництва «Реконструкція офісних приміщень з гаражем під офісні приміщення та складські приміщення на вул. Вахтангова, 2-б у м. Луцьку», що знаходиться за адресою: м. Луцьк, вул. Вахтангова, 2-б.

назва обєкта будівництва

Розмір пайової участі визначено за формулою: Пу = Кв х В%, у тис. грн.,

де: Пу розмір пайової участі у тис. грн.;

Кв загальна кошторисна вартість будівництва обєкта у тис. грн.;

В відсоток загальної кошторисної вартості будівництва обєкта.

Пу = 4 796,670 тис. грн. х 5% = 239,834 тис. грн.

При розрахунку розміру пайової участі використано проектно-кошторисну документацію (іншу документацію), яка підтверджує загальну кошторисну вартість будівництва обєкта.

Розмір пайової участі Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 назва Замовника будівництва у розвитку інфраструктури міста Луцьк при будівництві обєкта «Реконструкція офісних приміщень з гаражем під офісні приміщення та складські приміщення на вул. Вахтангова, 2-б у м. Луцьку» назва обєкта будівництва, що знаходиться за адресою м. Луцьк, вул. Вахтангова, 2-б становить 239 834,00 (двісті тридцять девять тисяч вісімсот тридцять чотири) грн. 00 коп. і повинна бути сплачено в такі строки: впродовж тридцяти днів з моменту укладення договору.

1) 239,834 тис. грн. впродовж тридцяти днів з моменту укладення договору

сума

ОДЕРЖУВАЧ ЗАМОВНИК БУДІВНИЦТВА

УК у м.Луцьку/ м. Луцьк/24170000 Банк одержувача ДКСУ МФО 899998 р/р 3002 Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 НОМЕР_1 виданий Луцьким МВ УМВС України у Волинській області 25 вересня 2004 р., ідентифікаційний код НОМЕР_2 адреса: 43000 м. Луцьк, вул. Кравчука, 46/25

ПІДПИСИ СТОРІН

Секретар міської ради ____________________ ОСОБА_3 М.П.Фізична особа-підприємець ___________________ Н.В Самойліч

Розрахунок розміру пайової участі у розвитку інфраструктури міста Луцька до Договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька від 13 лютого 2018 року № 07 складений та оформлений в управлінні капітального будівництва Луцької міської ради.

3. Стягнути з підприємця ОСОБА_1 (АДРЕСА_2, ідент код НОМЕР_2) на користь Луцької міської ради в особі виконавчого комітету луцької міської ради (м.Луцьк, вул.Б. Хмельницького, буд. 19, )

- 1 762 грн. 00 коп. (одна тисяча сімсот шістдесят дві грн. 00 коп.) витрат по сплаті судового збору.

4. Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Рівненського апеляційного господарського суду відповідно до ст. 256, п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повний текст рішення

складений 01.10.2018 року

Суддя А. М. Кравчук