ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" вересня 2018 р. Справа № 911/967/18

Господарський суд Київської області у складі судді Щоткіна О.В., при секретарі судового засідання Литовці А.С., розглянувши матеріали справи

за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до приватного акціонерного товариства «Київобленерго»

про скасування протоколу та нарахування за необліковану електроенергію на суму 34 512,54 грн.

за участю представників сторін:

позивач: ОСОБА_2 адвокат, договір на надання правової допомоги від 05.04.2018;

відповідач: ОСОБА_3 предст. за дов. від 05.06.2018 № 80.

СУТЬ СПОРУ:

До господарського суду Київської області звернувся фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі позивач) з позовом до приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (далі відповідач) про скасування протоколу та нарахування за необліковану електроенергію на суму 34 512,54 грн.

Обґрунтовуючи заявлений позов, ФОП ОСОБА_1 зазначає, що 29.08.2017 невідомими особами пошкоджено лічильник обліку електричної енергії позивача, а 30.08.2017 працівниками ПрАТ «Київобленерго» було складено акт № 034908 про порушення п. 6.40 ОСОБА_4 користування електричною енергією, на підставі якого прийнято рішення, оформлене протоколом № 238 від 02.05.2018, про нарахування не облікованої електроенергії на суму 34 512,54 грн.

Позивач стверджує, що не порушував ОСОБА_4 користування електричною енергією (ПКЕЕ), водночас зазначаючи, що навіть у разі використання необлікованої електроенергії, відповідачем не здійснено замірів потужності струмоприймачів та не перевірялась інформація щодо паспортних даних струмоприймачів, відповідно до вимог п. 2.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, що, на переконання позивача, не дало можливості обєктивно визначити обсяг та вартість не облікованої електричної енергії.

Ухвалою господарського суду Київської області від 29.05.2018 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 18.06.2018.

14.06.2018 через канцелярію суду відповідач подав відзив на позовну заяву, згідно з яким вважає позов необґрунтованим. Відповідач вказує, що у відповідності до п. 6.41 ПКЕЕ Акт про порушення був складений з дотриманням вимог нормативних документів в присутності позивача, який надав пояснення та ознайомився з Актом, про що зроблено відмітку в Акті про порушення. Також відповідач зазначає, що факт пошкодження приладу обліку встановлений висновком експертного дослідження та Актом про порушення. Разом з тим, відповідач наголосив, що відповідно до ПКЕЕ відповідальність за збереження приладу обліку, встановленого ФОП ОСОБА_1, несе сам споживач.

Ухвалою господарського суду Київської області від 18.06.2018 підготовче засідання відкладено на 30.07.2018.

30.07.2018 через канцелярію суду позивач подав відповідь на відзив, відповідно до якої позивач вважає, що відповідачем жодним чином не спростовано доводів позивача. Крім того, на думку позивача, експертний висновок, на який посилається у своєму відзиві відповідач, є неналежним доказом, у звязку з тим, що останній не доводить факту втручання ФОП ОСОБА_1 в роботу лічильника з метою зміни його показників.

Ухвалою господарського суду Київської області від 30.07.2018 строк підготовчого провадження продовжено на тридцять днів. В підготовчому засіданні 30.07.2018 оголошено перерву до 13.08.2018, про що представників сторін повідомлено під розписку.

03.08.2018 через канцелярію суду відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив, які залучено до матеріалів справи.

13.08.2018 через канцелярію суду позивачем, з метою обґрунтування позовних вимог, подано клопотання про долучення до матеріалів справи рішення Верховного Суду за ідентичною, на його думку, справою. Одночасно позивач подав клопотання, в якому викладено пояснення стосовно доданих до матеріалів справи доказів.

Ухвалою суду від 13.08.2018 підготовче засідання відкладено на 27.08.2018.

23.08.2018 через канцелярію суду позивач подав заяву, в якій викладено пояснення щодо обставин справи.

В підготовчому засіданні 27.08.2018, керуючись частиною 6 статті 183 Господарського процесуального кодексу України, за письмовою згодою представників сторін, суд перейшов до розгляду справи по суті. У звязку з неможливістю вирішення спору по суті в судовому засіданні 27.07.2018 судом оголошено перерву до 14.09.2018, про що представників повідомлено під розписку.

В судовому засіданні 27.07.2018, заслухавши вступне слово представників учасників справи, з'ясувавши обставини, на які посилаються сторони, суд дослідив в порядку статей 209-210 Господарського процесуального кодексу України докази у справі.

Після закінчення з'ясування обставин справи та перевірки їх доказами суд перейшов до судових дебатів.

Представники учасників справи виступили з промовами (заключним словом), в яких посилалися на обставини і докази, досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини першої статті 233 Господарського процесуального кодексу України, суди ухвалюють рішення, постанови іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Враховуючи достатність в матеріалах справи доказів для повного, всебічного та обєктивного розгляду спору по суті, в судовому засіданні 14.09.2018 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників учасників справи, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

встановив:

24.11.2003 між відкритим акціонерним товариством «АЕС Київобленерго» Васильківський РЕМ (постачальник електричної енергії) та субєктом підприємницької діяльності ОСОБА_1 (споживач) укладено Договір на постачання електричної енергії (для споживачів з малим споживанням) №441 (далі Договір), згідно з умовами якого, постачальник електричної енергії постачає електричну енергію споживачу, а споживач оплачує постачальнику електричної енергії її вартість та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору та додатками до Договору, що є його невідємними частинами.

Сторони між собою обумовили, що під час виконання умов цього Договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, вони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією, затвердженими в установленому порядку.

Відповідно до п. 9.5. Договору він набирає чинності з дня його підписання і укладається на термін до 31.12.2004. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії Договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

В матеріалах справи відсутні докази того, що сторони попереджали одна одну про припинення дії Договору, а тому він є чинним.

30.08.2017 в результаті проведення перевірки представниками відповідача, у присутності ФОП ОСОБА_1, на об'єкті за місцем знаходження електричного обладнання споживача за адресою: Київська обл., м. Васильків, вул. Грушевського, 17а, було виявлено факт порушення позивачем ОСОБА_4 користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31.07.1996 № 28 (далі ПКЕЕ): «споживач порушив п. 6.40 ПКЕЕ. В місці кріплення кожуха з цоколем лічильника пошкоджені гвинтові зєднання. З верхньої та нижньої сторони видно тріщини та сколи. Зі зворотної сторони лічильника, в місці кріплення гвинтових зєднань, видно сліди клею. Пломбувальний матеріал на пломбі, встановленій на клемній кришці лічильника, пошкоджено.».

На підставі виявлених порушень представниками ПрАТ «Київобленерго» було складено Акт про порушення № К 034908 від 30.08.2018 (далі Акт про порушення).

В Акті про порушення наведені відомості про прилад обліку електричної енергії споживача на дату складання акту: заводський номер 0192169, типу НІК 2301 АП1, дата повірки 09-І, рік випуску 2009.

В пункті 5 Акту про порушення зазначено: «Визначити повну потужність струмоприймачів не має можливості за відсутністю паспортних даних на обладнання. Споживач не надав можливість зробити заміри при максимальному навантаженні.».

Як вбачається з Акта про порушення, позивача було повідомлено про те, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного Акта про порушення буде проводити засідання 13.09.2017 за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1а.

Акт про порушення підписаний двома представниками ПрАТ «Київобленерго» та ФОП ОСОБА_1 з відміткою «З актом не згоден».

Висновком судового експерта Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України ОСОБА_5 за № 162 від 26.02.2018 встановлено, що у лічильнику типу НІК 2301 АП1, заводський № 0192169, пошкоджень зовнішніх конструктивних елементів лічильника не виявлено. Під час дослідження виявлено пошкодження внутрішніх елементів кріплення верхнього та правого стяжних гвинтів корпусу від цоколю лічильника, через що не забезпечується надійне утримання кожуха і цоколю. Неможливість доступу до внутрішніх елементів лічильника з метою зниження показів лічильного механізму (гальмування лічильного механізму та/або зупинка), при наявному пошкодженні елементів кріплення кожуха не забезпечується.

02.05.2018 на засіданні комісії відповідача по розгляду Акта № К 034908 від 30.08.2017, враховуючи отриманий висновок експертного дослідження, що підтвердив факт пошкодження приладу обліку, прийнято рішення, оформлене протоколом № 238, що Акт підлягає розрахунку згідно п. 6.40 ПКЕЕ, п. 2.1.1, 2.5 Методики по договірній потужності за 154 дні з 30.03.2017 по 30.08.2017 та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Не погодившись із прийнятим відповідачем рішенням про застосування оперативно-господарської санкції у вигляді стягнення вартості необлікованої електричної енергії, позивач звернувся з позовом до суду.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши представників сторін, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи за наступного.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до обєктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку.

Згідно із ч. ч. 1-3 ст. 193 Господарського кодексу України суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов'язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Відповідно до ст. 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання.

Згідно з п. 1.1 ПКЕЕ, які були чинними на момент виникнення спірних правовідносин, ці ОСОБА_4 регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих ОСОБА_4 поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Норми розділів «Загальні положення», «Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін» та «Особливості постачання електричної енергії для населених пунктів» поширюються на всіх споживачів без винятку.

Відповідно до п. 3.3 ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Пунктом 1.2 ПКЕЕ передбачено, що експертиза засобу обліку це комплекс заходів, які здійснюються з метою отримання даних щодо цілісності пломб, якими опломбовується засіб обліку, їх відповідності пломбам заінтересованих організацій, відповідності засобу обліку метрологічним характеристикам та умовам експлуатації.

Відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих ОСОБА_4 або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих ОСОБА_4 та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків.

За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКЕЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656 (далі Методика).

Позивачем не заперечується той факт, що має місце пошкодження приладу обліку електричної енергії, що може призводити до спотворення даних обліку електроенергії тощо.

Однак, позивач вважає, що навіть у разі, якщо ФОП ОСОБА_1 і користувався необлікованою електричною енергією, відповідачем безпідставно застосовано в розрахунку потужність 10 кВт, якої, зі слів позивача, не міститься в Договорі, у звязку з чим проведено невірний розрахунок кількості недорахованої електричної енергії.

Пунктом 6.42 ПКЕЕ визначено, що на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно протоколу засідання комісії від 02.05.2018 розрахунок суми боргу вирішено провести у відповідності до пп. 2.1.1 за формулою 2.4 Методики.

При здійснені розрахунку недорахованої електроенергії відповідачем було застосовано потужність відповідно до пп. «в» п. 2.5 Методики, а саме: дозволена потужність для даної точки обліку, яка зазначена в договорі, в даному випадку додатку № 3 до Договору № 0441 10 кВт (т. І а.с. 98).

Як зазначив відповідач, визначити потужність струмоприймачів та провести заміри не було можливим, оскільки під час виявлення порушення на об'єкті паспортні дані струмоприймачів позивачем надані не були.

Зазначене підтверджується п. 5 Акта про порушення, в якому зазначено, що визначити повну потужність струмоприймачів не має можливості за відсутністю паспортних даних на обладнання. Споживач не надав можливість зробити заміри при максимальному навантаженні.

Що стосується тверджень позивача щодо невідповідності висновку експертизи та неналежність такого висновку як доказу, слід зазначити наступне.

Так, позивач обґрунтовуючи вимогу щодо скасування оперативно-господарської санкції стверджує про свою непричетність до пошкодження лічильника. На думку, позивача, наявний в матеріалах справи висновок експертизи не доводить факту втручання ФОП ОСОБА_1 в роботу електролічильника з метою зміни його показів.

Відповідно до п. 2.1.1 Методики, остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення порушень ПКЕЕ, в тому числі, порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів.

У спірному Акті про порушення № 034908 від 30.08.2018 зафіксовано, зокрема, що пломбувальний матеріал на пломбі, встановленій на клемній кришці лічильника, пошкоджено.

Висновком експертизи було встановлено факт пошкодження спірного електролічильника. Під час дослідження виявлено пошкодження внутрішніх елементів кріплення верхнього та правого стяжних гвинтів корпусу від цоколю лічильника, через що не забезпечується надійне утримання кожуха і цоколю. Зокрема, встановлено, що неможливість доступу до внутрішніх елементів лічильника з метою зниження показів лічильного механізму (гальмування лічильного механізму та/або зупинка), при наявному пошкодженні елементів кріплення кожуха не забезпечується.

Суд вважає за необхідне зазначити, що п. 2.1 Методики, при визначенні обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, не зобов`язує енергопостачальника встановлювати факт втручання саме споживача у роботу приладу обліку, а, враховуючи, що згідно з пунктом 10.2.26 ПКЕЕ саме позивач, як споживач електричної енергії, зобов'язаний був забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (в його приміщенні) розрахункових засобів обліку та пломб, тому у даному випадку пошкодження пломби на об`єкті, що належить позивачу, є окремим порушенням ПКЕЕ.

Позивач не заперечував факту пошкодження засобу обліку, а лише зазначав, що пошкодження здійснювалося невідомими йому особами.

Суд зазначає, що для здійснення спірних донарахувань достатньо встановлення самого факту пошкодження засобу обліку без доведення того, чи здійснювалось позивачем втручання в роботу приладу обліку електричної енергії.

Судом критично оцінюються доводи позивача з посиланням на практику Верховного Суду у справі № 336/6535/16-ц, стосовно того, що факт втручання споживача в роботу лічильного механізму не встановлено, оскільки відповідач не провів метрологічну експертизу.

ОСОБА_4 позиція Верховного Суду, на яку посилається позивач, не підлягає застосуванню під час розгляду даної справи, оскільки Верховний Суд досліджував обставини доведеності факту порушення ПКЕЕ у звязку з виявленим магнітом на приладі обліку.

В даному випадку, зафіксоване представниками ПрАТ «Київобленерго» скоєне порушення ПКЕЕ стосується пошкодження приладу обліку без впливу на метрологічні характеристики.

Як вже було зазначено, пошкодження приладу обліку є одним з порушень ПКЕЕ, на підставі якого застосовується Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ. В даному випадку відповідачем застосовувалась саме ця обставина для нарахування штрафних санкцій внаслідок скоєного порушення споживачем.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 237 Господарського кодексу України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання.

Вирішуючи спір у справі про скасування оперативно-господарських санкцій, господарський суд, перш за все, повинен встановити обставини щодо правомірності чи неправомірності застосування відповідачем до позивача оперативно-господарської санкції як такої. Тобто встановити факт наявності чи відсутності порушення законодавства про елетроенергетику з боку позивача, а потім перевіряти правильність розрахунку розміру такої санкції. Навіть в разі неправильності розрахунку розміру такої санкції, сама по собі її наявність не може бути підставою для звільнення порушника від відповідальності.

Враховуючи виявлений енергопостачальником факт порушення споживачем законодавства України про ринок електричної енергії, що виразилося пошкодженні електролічильника, дотримання відповідачем вимог ПКЕЕ і Методики при складанні акта про порушення та проведенні розрахунку, підстави для звільнення порушника від відповідальності відсутні. Відтак, у задоволенні позову слід відмовити.

Судовий збір, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладається на позивача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-80, 129, 233, 236-238, 240, 242 Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив:

В задоволенні позову відмовити.

Дане рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення відповідно до ст. ст. 240-241 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 04.10.2018.

Суддя О.В. Щоткін