ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

26.09.2018

Справа № 910/12665/18

Суддя Сівакова В.В., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Київтрансбуд"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будпостач Плюс"

про стягнення 454.921,03 грн.

ВСТАНОВИВ:

21.09.2018 до Господарського суду міста Києва надійшла пзовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Київтрансбуд" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будпостач Плюс" про стягнення 454.921,03 грн., з яких: 411.400,00 грн. основного боргу, 1.352,55 грн. штрафу, 812,00 грн. - 3% річних внаслідок неналежного виконання взятих на себе останнім зобов"язань згідно договору поставки продукції № 17/08-18 від 17.08.2018 та 41.356,48 грн. витрат на послуги адвоката.

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обгрунтування.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позивачем в позовній заяві зазначено ціну позову 454.921,03 грн., проте загальна сума заявлених вимог (411.400,00 грн. + 1.352,55 грн. + 812,00 грн.) складає 413.564,55 грн.

Слід зазначити, що 41.356,48 грн., які просить стягнути позивач, не є вимогами, а є відповідно до ст. 123 Господарського процесуального кодексу України одним з видів судових витрат, які не мають входити до ціни позову.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Однак, позивачем не зазначено номерів засобів зв’язку відповідача, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідача; не зауважено, що такі відомості щодо відповідача йому невідомі.

Відповідно до пункту 9 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява має містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і очікує понести в зв’язку із розглядом справи.

Відповідно до статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складають з судового збору та витрат, пов’язаних з розглядом справи. До витрат, пов’язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов’язані із залучення свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів, проведення експертизи; пов’язані з витребуванням доказів, проведення огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпечення доказів; пов’язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Разом із першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і очікує понести у зв’язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат, суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого судового збору (ч.ч. 1, 2 ст. 124 Господарського процесуального кодексу України).

Однак, позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи.

Згідно п. 10 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві повинне міститися підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом з тих самих підстав.

Однак, у позовній заяві та додатках до позовної заяви не міститься відповідне підтвердження не подачі іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом з тих самих підстав.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. 7 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв’язку.

Згідно з п.п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Таким чином, позивач в якості належних доказів надіслання відповідачеві копії позовної заяви та доданих до неї документів має подати розрахунковий документ (касовий чек, поштову квитанцію), який підтверджує факт прийняття для пересилання поштового відділенням зв‘язку разом з описом вкладення кореспонденції у цінний лист, який підтверджує зміст поштового відправлення.

Позивачем до позовної заяви додано касовий чек № 0960 від 19.09.2018 та опис вкладення у цінний лист від 19.09.2018.

З наданого опису вкладення у цінний лист вбачається, що відповідачу надіслано "Позовна заява з додатками на 14 арк." без зазначення її реквізитів (вих. № та дати), тоді як подана до суду позовна заява має вих. № 80 та датована 19.09.2018. Також не зазначено вичерпний перелік документів, які були направлені відповідачу позивачем, що позбавляє суд можливості перевірити факт дотримання заявником вимог ст. 172 ГПК України та достовірно встановити факт направлення відповідачу поданої до суду позовної заяви разом з доданими до неї документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу п"ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання

- письмової заяви визначивши предмет позову та докази надіслання цієї заяви відповідачу;

- заяви із зазначенням номерів засобів зв’язку відповідача, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідача;

- попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи;

- підтвердження не подачі іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом з тих самих підстав;

- докази надіслання відповідачу копії позовної заяви та додані до неї документи.

Попередити позивача, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала чинності 26.09.2018 та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Сівакова