ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

18.09.2018

Справа № 910/12214/18

Суддя Спичак О.М., розглянувши

позовну заяву Київської міської ради

до Приватного акціонерного товариства «Реалізаційна база»

про передачу гуртожитку до комунальної власності до територіальної громади міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Київська міська рада звернулась до Приватного акціонерного товариства «Реалізаційна база» про зобов’язання останнього передати гуртожитку на вул. Миру, 19 у м. Києві до комунальної власності територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради (01044, м. Київ, вул.. Хрещатик, 36).

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти (п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України).

В свою чергу, Київською міською радою не зазначено номерів засобів зв’язку відповідача, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідача; не зауважено, що такі відомості щодо учасників справи йому невідомі.

Положеннями ч. 1 ст. 172 ГПК України унормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. 7 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі “Салов проти України” від 06.09.2005 року).

У Рішенні у справі “Надточий проти України” від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв’язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв’язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

За змістом п. 61 Правил надання поштового зв’язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

За таких обставин належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами учасникам справи є опис вкладення відправленої поштової кореспонденції, засвідчений підписом працівника відділення поштового зв’язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи.

В якості доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви з доданими до неї документами позивачем надано фіскальний чек поштової установи від 12.09.2018, а також опис вкладення у цінний лист від 12.09.2018.

Проте, зазначені чек та опис не є належними доказами направлення позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу, оскільки зі змісту опису вкладення у цінний лист від 12.09.2018 вбачається, що відповідачу надіслано: «Позовна заява Київської міської ради до ПрАТ «Реалізаційна база» з додатками», проте, не зазначено, які саме додатки надіслані відповідачу, що не дає суду можливості пересвідчитись в тому, що відповідачу були надіслані саме додані до позовної заяви документи, що в свою чергу, є порушенням вимог ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно із ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява Київської міської ради підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд –

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Київської міської ради залишити без руху.

2. Встановити Київській міській раді строк на усунення недоліків позовної заяви – не пізніше 10 днів з дня вручення зазначеної ухвали.

3. Встановити Київській міській раді спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду письмової заяви з зазначенням номерів засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідача, або заяви про те, що такі відомості щодо відповідача позивачу невідомі; докази направлення цієї заяви відповідачу;

- подання належних доказів направлення позовної заяви та доданих до неї документів на офіційну адресу відповідача.

4. Відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                         Спичак О.М.