КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" вересня 2018 р. Справа№ 910/913/18

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Андрієнка В.В.

суддів: Власова Ю.Л.

Буравльова С.І.

секретар судового засідання - Добрицька В.С.

учасники справи:

від позивача Дуднік-Дубіняк Д.І.

від відповідача Семененко Є.М.

від ОСОБА_4 не з'явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Дочірнього підприємства "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" та ОСОБА_4

на рішення Господарського суду міста Києва від 25.05.2018

у справі №910/913/18 (суддя Блажівська О.Є.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

до Дочірнього підприємства "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт"

про стягнення 142 700,48 грн

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 25.05.2018 у справі №910/913/18 позов задоволено повністю. Стягнуто з Дочірнього підприємства "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" на користь Публічного акціонерного товариства "Київенерго" штраф у розмірі 103 583 (сто три тисячі п'ятсот вісімдесят три) грн 93 коп., пеню у розмірі 39 116 (тридцять дев'ять тисяч сто шістнадцять) грн 55 коп. Стягнуто з Дочірнього підприємства "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" на користь Публічного акціонерного товариства "Київенерго" судовий збір у розмірі 2 140 грн 51 коп.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду, Дочірнє підприємство "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" подало апеляційну скаргу, в якій просило суд прийняти апеляційну скаргу та відкрити апеляційне провадження у справі. Скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 25.05.2018 у справі №910/913/18 та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог ПАТ "Київенерго" до ДП "Енергоремонт" ПАТ "Київенергоремонт" про стягнення 142 700,48 грн відмовити повністю. Вирішити питання щодо відшкодування ПАТ "Київенерго" понесених ДП "Енергоремонт" ПАТ "Київенергоремонт" витрат по оплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга відповідача мотивована тим, що зміст оскаржуваного рішення свідчить про те, що суд при дослідженні та з'ясуванні обставин справи, підійшов до повідомлених відповідачем фактів та доказів упереджено та за змістом свого рішення не надає належної правової оцінки поясненням, доказам відповідача. Крім того, за змістом оскаржуваного рішення суд робить посилання на норму матеріального права, яка не підлягає застосуванню до спірних правовідносин сторін.

Господарським судом при вирішенні справи не надано належної правової оцінки тому факту, що на час звернення Позивача до суду з позовом до Відповідача, останній перебував в стані ліквідації, а отже, до відповідних спірних правовідносин сторін повинні застосовуватись норми матеріального права, що регулюють порядок задоволення вимог кредиторів платоспроможної юридичної особи чітко визначені статтею 112 Цивільного кодексу України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.07.2018 апеляційну скаргу Дочірнього підприємства "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.05.2018 у справі №910/913/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Андрієнко В.В., судді Власов Ю.Л., Буравльов С.І.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 03.07.2018 відкрито апеляційне провадження, розгляд справи призначено на 17.07.2018.

13.07.2018 через відділ документального забезпечення КАГС від позивача надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просив суд відмовити повністю у задоволенні апеляційної скарги відповідача.

Також, не погодившись з рішенням суду, з апеляційною скаргою звернулась ОСОБА_4, в якій просить суд поновити строк на апеляційне оскарження, звільнити апелянта від сплати судового збору та прийняти апеляційну скаргу до розгляду. За наслідками розгляду справи апелянт просить суд скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 25.05.2018 у справі № 910/913/18 та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржуване рішення прийнято без врахування прав та інтересів її, як кредитора другої черги з вимогами до ДП "Енергоремонт" ПАТ "Київремонт" в частині погашення заборгованості із заробітної плати.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 17.07.2018 клопотання ОСОБА_4 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 25.05.2018 у справі №910/913/18 задоволено. Поновлено пропущений строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 25.05.2018 у справі №910/913/18. Звільнено ОСОБА_4 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 25.05.2018 у справі №910/913/18. Відкрито апеляційне провадження у справі №910/913/18 за апеляційною скаргою ОСОБА_4. Об'єднано для спільного розгляду апеляційні скарги Дочірнього підприємства "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" та ОСОБА_4 в одне провадження. Призначено справу до розгляду на 17.07.2018.

В судове засідання, яке відбулось 17.07.2018 з'явилися представники позивача та відповідача, ОСОБА_4 не з'явилася.

Представник відповідача - Дочірнього підприємства "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" надав суду пояснення відповідно до яких вважає можливий розгляд апеляційних скарг у разі належного повідомлення всіх учасників справи про час та місце розгляду справи.

Представник позивача надав суду пояснення відповідно до яких просив відкласти розгляд справи, оскільки у Публічного акціонерного товариства "Київенерго" відсутній текст апеляційної скарги ОСОБА_4.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 17.07.2018 відкладено розгляд справи на 13.09.2018.

В судове засідання, яке відбулось 13.09.2018 з'явилися представники позивача та відповідача, ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилася, судом було встановлено, що всі учасники справи повідомленні належним чином.

Відповідно до ч.ч. 12, 13 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників позивачів, відповідачів 1-4 та третіх осіб.

Згідно з частиною першою статті 270 ГПК у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій Главі.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У відповідності з п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 ГПК України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 80 ГПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 270 ГПК України, у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Частиною 7 вказаної статті передбачено, що закінчивши з'ясування обставин і перевірку їх доказами, суд апеляційної інстанції надає учасникам справи можливість виступити у судових дебатах у такій самій послідовності, в якій вони давали пояснення.

Отже, враховуючи вищенаведене, головуючим суддею, з дотриманням норм процесуального права, було оголошено про судові дебати.

Відповідно до частини 9 ст. 270 ГПК України, після закінчення дебатів суд виходить до нарадчої кімнати.

Отже, після проведення колегією суддів наради, головуючий суддя оголосив вступну та резолютивну частини постанови у даній справі, якою апеляційну скаргу Дочірнього підприємства "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" залишено без задоволення, а рішення Господарського суду м. Києва від 25.05.2018 без змін. Також, головуючим суддею було оголошено вступну та резолютивну частину ухвали, якою закрито апеляційне провадження за скаргою ОСОБА_4, з обґрунтуванням зазначених в ухвалі суду.

Колегія суддів, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права встановила наступне.

27.04.2017 між Публічним акціонерним товариством "Київенерго" (далі - позивач, Замовник) та Дочірнім підприємством "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" (далі - відповідач, Підрядник) був укладений Договір на закупівлю робіт №166/23-17 (далі - Договір).

Відповідно до п.1.1. Договору Підрядник зобов'язується за завданням Замовника виконати роботи, зазначені в пункті 1.2. Договору, а Замовник - прийняти і оплатити виконані роботи.

Найменування робіт: Роботи з виготовлення поверхонь нагріву до котла ПТВМ-50 для виконання робіт капітального ремонту котла ПТВМ-50 №5 РК "М.Борщагівка" (далі - обладнання) СВП "КИЇВСЬКІ ТЕПЛОМІ МЕРЕЖІ" ПАТ "Київенерго" Код за державним класифікатором продукції та послуг (ДК 016:2010 від 01.01.2012) - 25.21.12 - Частини котлів центрального опалення (п.1.2. Договору).

Згідно з п.3.1. Договору вартість робіт складає 1 223 142,04 грн, крім того, ПДВ 20% - 246 628,41 грн, що усього становить 1 479770,45 грн відповідно до Договірної ціни та кошторисної документації до неї (Додаток 1 до Договору).

Пунктами 4.1. та 4.2. Договору сторони погодили, що оплата за Договором здійснюється Замовником шляхом попередньої оплати у розмірі 313 456,04 грн, у тому числі ПДВ. Остаточна плата за виконані роботи здійснюється Замовником шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок Підрядника протягом 30 календарних днів з моменту підписання сторонами Акта КБ-2в та Довідки КБ-3. Підрядник протягом 60 календарних днів з дня надходження коштів у якості попередньої оплати підтверджує їх використання згідно з Актом КБ-2в, або проміжним актом-звітом про використання коштів за призначенням.

Напівсекції конвективної частини обладнання виготовити та у повному обсязі доставити на територію РК "М.Борщагівка" і передати Замовнику до 18.09.2017 (п.6.1. Договору).

Цей Договір набирає чинності з моменту підписання його Сторонами і діє до 31.12.2017 року, а в частині здійснення розрахунків - до їх повного завершення (п.10.1. Договору).

На виконання умов Договору Позивач виконав свої зобов'язання шляхом здійснення попередньої оплати у розмірі 315 456,04 грн, що підтверджується платіжним дорученням 21.06.2017 № НОМЕР_1, копія якого міститься у матеріалах справи.

Враховуючи здійснену передоплату виконання робіт з виготовлення поверхонь нагріву до котла ПТВМ-50 №5 РК "М.Борщагівка", ПАТ "Київенерго" листами від 14.07.2017 №029/23/3/184, від 15.08.2017 №029/23/3/4347 та від 31.08.2017 №029/23/3/4563 звернулося до відповідача стосовно уточнення термінів виконання робіт, зокрема капітального ремонту котла ПТВМ-50, РК "М.Борщагівка" передбаченого п. 1.2 Договору.

У відповідь Дочірнім підприємством "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" запропоновано терміни виконання робіт, які не відповідають строкам, встановленим Договором та не надано жодного розпорядчого чи іншого документу який би підтверджував початок робіт за Договором.

Зважаючи на те, що станом на 18.09.2017 Підрядником не виконано свої зобов'язання перед Замовником передбачені п. 1.2 Договору та Додатку 1 до Договору в повному обсязі та не наданого жодного документу на підтвердження початку робіт, визначених Договором, позивач звернувся до відповідача з претензією від 20.09.2017 №029/23/3/4878 щодо виготовлення поверхонь нагріву котла ПТВМ-50 №5 РК "М.Борщагівка" за договором від 27.04.2017 №166/23-17 протягом 2-х днів з моменту отримання даної претензії.

Вказаною вище претензією також повідомлено Підрядника про те, що у разі невиконання останнім своїх зобов'язань за Договором №166/23-17 від 27.04.2017 Замовник буде змушений звертатися до суду про стягнення штрафних санкцій за невиконання Договору.

Позивач в своїй заяві вказував, що Підрядник повинен був підтвердити використання коштів згідно з актом приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в або проміжним актом-звітом про використання коштів за призначенням до 21.08.2017. Також, позивач звертав увагу суду, що станом на дату звернення до суду з заявою, відповідний акт Позивачем не отримано, що свідчить про порушення умов підписаного між сторонами Договору, а тому позивач просив стягнути з відповідача пеню у розмірі 0,1 % від вартості невиконаних робіт або несвоєчасного виконання робіт - 39 116,55 грн, штрафу у розмірі 7% ціни Договору - 103 583,99 грн та стягнення суми попередньої оплати - 315 456,04 грн.

Як зазначав апелянт у своїй скарзі, що протоколом № 37/2017 від 19.12.2017 засідання Наглядової ради ПАТ "Київенергоремонт" серед іншого було прийнято рішення про припинення ДП "Енергоремонт" ПАТ "Київенергоремонт" шляхом його ліквідації. Згідно відомостей, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з 21.12.2017 - ДП "Енергоремонт" ПАТ "Київенергоремонт" перебуває в стані припинення. Нормами діючого законодавства встановлено спеціальний порядок виконання кредиторських зобов'язань юридичною особою, яка ліквідується. Отже, на думку відповідача, законодавством встановлено певний спосіб захисту порушених прав у випадку, коли боржник знаходиться у стані припинення (ліквідації), звернення до суду з позовом з вимогами, які пов'язані з діяльністю ліквідаційної комісії, а не стягненням заборгованості за наявними невиконаними зобов'язаннями. Тому, відповідач звертає увагу суду, що Позивачем обрано спосіб захисту порушених прав який не підлягає застосуванню до спірних правовідносин, адже обраний суперечить статтям 16 Цивільного кодексу України, ст.5 Господарського процесуального кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України.

Судом першої інстанції було зазначено, в ході підготовчого провадження сторонами було зазначено, що між ПАТ "Київенерго" та ДП "Енергоремонт" ПрАТ "Київенергоремонт" 20.02.2018 підписано Угоду №54/23-18 про припинення зобов'язання зарахуванням зустрічних однорідних вимог.

За умовами угоди від 20.02.2018 № 54/23-18 ПАТ "КИЇВЕНЕРГО" та ДП "Енергоремонт" ПрАТ "Київенергоремонт" дійшли згоди про зарахування, зустрічних однорідних вимог за зобов'язаннями передбаченими у п. 1 цієї угоди, а саме на суму 357 974,06 грн. У зв'язку з чим, залишок заборгованості Відповідача перед Позивачем після укладення такої угоди склав 272 938,02 грн за договором від 27.04.2017 №166/23-17. Також 23.02.2018 між ПАТ "Київенерго" та ДП "Енергоремонт" ПрАТ "Київенергоремонт" підписано Угоду №20/КТЕЦ-КТМ-18 про припинення зобов'язання зарахуванням зустрічних однорідних вимог. Зазначеною угодою встановлено, що зобов'язання Відповідача перед Позивачем від 27.04.2017 №166/23-17 з оплати суми попередньої оплати у розмірі 272 938,02 грн, що сплачена платіжним дорученням від 21.06.2017 № припинилося.

Таким чином, зобов'язання ДП "Енергоремонт" ПрАТ "Київенергоремонт" перед ПАТ "Київенерго" з повернення попередньої оплати за договором від 27.04.2017 №166/23-17 у розмірі 315 456,04 грн припинилося, у зв'язку з чим позивачем в межах підготовчого провадження було подано заяву про зменшення розміру позовних вимог, відповідно до якої Позивач просив суд стягнути з Відповідача пеню 0,1 % від вартості невиконаних робіт або несвоєчасного виконання робіт у розмірі 39 116,55 грн та штраф у розмірі 7% ціни Договору у розмірі 103 583,99 грн.

Отже, як вбачається з матеріалів справи, спір у даній справі виник у зв'язку з тим, що позивач вказує на неналежне виконання відповідачем умов договору на закупівлю робіт №166/23-17 від 27.04.2017 в частині своєчасного виконання робіт.

Частиною 1 ст.174 Господарського кодексу України передбачено, що господарський договір є підставою для виникнення господарських зобов'язань.

Згідно з ч.1 ст.173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку.

Відповідно до частин 1, 2 статті 193 Господарського кодексу України суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов'язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

За змістом статті 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України, відповідно до якої за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до ст. 853 та 837 ЦК України, обов'язок замовника прийняти виконані роботи поряд з обов'язком їх оплатити складає суть відносин підряду, законодавче регулювання якого зводиться до того, що замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково (ч.1 ст.854 Цивільного кодексу України).

На виконання умов договору Позивач виконав свої зобов'язання шляхом здійснення попередньої оплати у розмірі 315 456,04 грн, що підтверджується платіжним дорученням від 21.06.2017 №.

Пунктом 4.2. Договору сторони погодили, що підрядник протягом 60 календарних днів з дня надходження коштів у якості попередньої оплати підтверджує їх використання згідно з Актом КБ-2в, або проміжним актом-звітом про використання коштів за призначенням.

Відповідно до п.6.1. Договору напівсекції конвективної частини обладнання виготовити та у повному обсязі доставити на територію РК "М.Борщагівка" і передати Замовнику до 18.09.2017.

Таким чином, відповідач у строк до 18.09.2017 повинен був надати документи на підтвердження початку робіт, визначених Договором.

Позивач листами від 14.07.2017 №029/23/3/184, від 15.08.2017 №029/23/3/4347 та від 31.08.2017 №029/23/3/4563 звертався до Відповідача стосовно уточнення термінів виконання робіт, зокрема капітального ремонту котла ПТВМ-50, РК "М.Борщагівка" передбаченого п.1.2 Договору.

У відповідь Відповідачем запропоновано терміни виконання робіт, які не відповідають строкам, встановленим Договором та будь-яких розпорядчих чи інших документів, які би підтверджували початок робіт за Договором останнім не надано.

Позивач також звернувся до Відповідача з претензією від 20.09.2017 №029/23/3/4878 щодо виготовлення поверхонь нагріву котла ПТВМ-50 №5 РК "М.Борщагівка" за договором від 27.04.2017 №166/23-17 протягом 2-х днів з моменту отримання даної претензії.

Пунктом 13.7 Договору сторони погодили, що будь-які зміни та доповнення до цього Договору є невід'ємною частиною цього Договору та є обов'язковими для виконання Сторонами лише в разі, якщо вони оформлені таким чином: виконані письмово, підписані повноважними представниками Сторін, скріплені печатками сторін.

Судом першої інстанції було зазначено, з чим і погоджується апеляційна інстанція, що не зважаючи на наявне листування про відстрочення виконання зобов'язань за договором, останні не можуть вважатися зміною чи доповненням до Договору, у зв'язку із неналежним їх оформленням, як то погодили сторони у Договорі, а тому твердження відповідача про погодження сторонами нових термінів виконання робіт є безпідставними.

Однак, Відповідачем, в свою чергу, не було надано суду жодного доказу на спростування доводів Позивача щодо неналежного виконання Відповідачем своїх зобов'язань за Договором в частині виконання робіт та дотримання строків.

Одночасно, у зв'язку з тим, що зобов'язання ДП "Енергоремонт" ПрАТ "Київенергоремонт" перед ПАТ "Київенерго" з повернення попередньої оплати за договором від 27.04.2017 №166/23-17 у розмірі 315 456,04 грн припинилося зарахуванням зустрічних однорідних вимог, то суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що Відповідач не заперечує проти факту порушення ним термінів виконання робіт за Договором.

При цьому суд зазначає, що доводи викладені у відповідях на листи Позивача, не відміняють відповідальності Відповідача за невиконання або неналежне виконання умов Договору.

Відповідно, загальні умови виконання зобов'язання визначені статтею 526 Цивільного кодексу України, відповідно до якої зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, що передбачено ст. 525 Цивільного кодексу України.

Згідно з нормами ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно ст.527 Цивільного кодексу України боржник зобов'язаний виконати свій обов'язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов'язання чи звичаїв ділового обороту.

Згідно вимог ст.599 Цивільного кодексу України зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Пунктом 8.2. Договору сторони погодили, що у разі порушення термінів виконання робіт за цим Договором Підрядник зобов'язаний сплатити на користь Замовника неустойку у розмірі 0,1% від вартості невиконаних або несвоєчасно виконаних робіт за кожен день прострочення, а за прострочення понад 30 календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7% ціни цього Договору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Частиною 1 ст.549 Цивільного кодексу України встановлено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

Беручи до уваги вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, враховуючи допущене Відповідачем порушення зобов'язання, у Позивача в силу п.8.2. Договору виникло право вимагати від Відповідача сплати неустойки, а саме - пені у розмірі 0,1% від вартості невиконаних або несвоєчасно виконаних робіт за кожен день прострочення.

Так як, прострочення виконання обов'язку своєчасно виконати роботи почалось 18.09.2017, а розмір попередньої оплати становить 315 456,04 грн, нарахування пені є правомірним,

Відповідно до ст. 224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушені. Під збитками розуміються витрати, зроблені управленою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управне на сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно з ч. 1 ст. 218 Господарського кодексу України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарських відносин.

Господарський суд має з'ясовувати обставини, пов'язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, щодо стягнення з відповідача заявленого розміру неустойки 0,1 % від вартості невиконаних робіт або несвоєчасного виконання робіт у розмірі 39 116,55 грн.

Щодо заявлених позивачем до стягнення з відповідача штрафу у розмірі 103 583,93 грн, суд повідомляє наступне.

Отже, як вбачається з п. 8.2. Договору сторонами було погоджено, що у разі порушення термінів виконання робіт за цим Договором Підрядник зобов'язаний сплатити на користь Замовника неустойку у розмірі 0,1% від вартості невиконаних або несвоєчасно виконаних робіт за кожен день прострочення, а за прострочення понад 30 календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7% ціни цього Договору.

Одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання за договором штрафу та пені не суперечить статті 61 Конституції України, оскільки згідно зі статтею 549 Цивільного кодексу України пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до статті 230 Господарського кодексу України - видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 09.04.2012.

Відповідно судом було здійснено перерахунок заявлених Позивачем до стягнення з Відповідача суми штрафу та встановлено, що Позивачем вірно розраховано вказану суму, а відтак з відповідача на користь позивача підлягає стягненню штраф в розмірі 103 583,93 грн.

Крім того, судом було встановлено, що Відповідачем не було надано суду жодного доказу щодо наявності у Відповідача підстав для звільнення від відповідальності за порушення строку виконання зобов'язання за Договором.

Стосовно особливостей правового статусу Дочірнього підприємства "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" колегія суддів зазначає наступне.

Протоколом №37/2017 від 19.12.2017 засідання Наглядової ради ПАТ "Київенергоремонт" серед іншого було прийнято рішення про припинення ДП "Енергоремонт" ПАТ "Київенергоремонт" шляхом його ліквідації.

Згідно відомостей, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з 21.12.2017 - ДП "Енергоремонт" ПАТ "Київенергоремонт" перебуває в стані припинення.

Змістом статті 104 Цивільного кодексу України передбачено, що юридична особа припиняється в результаті ліквідації, а за частиною 1 статті 110 Цивільного кодексу України юридична особа ліквідується серед іншого за рішенням її учасників.

Відповідно до ч.ч.3, 5 ст.105 Цивільного кодексу України учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється

Безпосередньо порядок ліквідації юридичної особи встановлено приписами статті 111 Цивільного кодексу України.

Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення (ч. 2 ст. 104 ЦК України).

Отже, до моменту внесення запису про припинення юридичної особи, така особа не є фактично припиненою, а отже і зобов'язаною особою перед кредиторами є особа, що припиняється.

Таким чином, визначена Цивільним кодексом України процедура ліквідації юридичної особи жодним чином не обмежує право кредитора на звернення до суду про стягнення заборгованості.

Так, згідно з ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Право особи на захист своїх цивільних прав та інтересів забезпечено законом (ст.15 Цивільного кодексу України), способи якого визначенні ст. 16 Цивільного кодексу України та не є вичерпними.

Відтак, спір у справі виник, у зв'язку із неналежним виконанням відповідачем своїх зобов'язань за Договором, що є предметом розгляду у даній справі.

В свою чергу, питання щодо ліквідації юридичної особи Дочірнього підприємства "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" не впливає на результат вирішення спору, а відповідно не входить, а ні в предмет доказування, а ні в предмет дослідження суду.

Таким чином, колегія суддів встановила, що обставини, на які посилається скаржник - Дочірнє підприємство "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт", в розумінні статті 86 ГПК України, не можуть бути підставою для зміни або скасування рішення Господарського суду міста Києва від 25.05.2018 у справі №910/913/18, тому апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене, рішення Господарського суду міста Києва від 25.05.2018 у справі №910/913/18 відповідає матеріалам справи, є законним та обґрунтованим, підстави, передбачені ст.ст. 277-278 ГПК України для його скасування, відсутні.

Керуючись ст. 129, 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Дочірнього підприємства "Енергоремонт" Приватного акціонерного товариства "Київенергоремонт" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 25.05.2018 у справі №910/913/18 залишити без змін.

3. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

4. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

5. Повернути до Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/913/18.

Повний текст постанови складено та підписано 24.09.2018.

Головуючий суддя В.В. Андрієнко

Судді Ю.Л. Власов

С.І. Буравльов