КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" вересня 2018 р. Справа№ 910/23629/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дідиченко М.А.

суддів: Кропивної Л.В.

Смірнової Л.Г.

при секретарі: Петрик М.О.

за участю представників сторін:

від позивача: Таран О.М. - представник на підставі ордеру серії КВ № 281327 від 08.08.2018 р.;

від відповідача 1: не з'явились;

від відповідача 2: не з'явились;

від відповідача 3: Іщенко Т. М. - представник за довіреністю,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни

на рішення Господарського суду міста Києва від 19.06.2018 року

у справі № 910/23629/17 (суддя Шкурдова Л. М., повний текст рішення складено 26.06.2018 р.)

за позовом НОВАЛІС ГРУП ЛІМІТЕД (NOVALIS GROUP LIMITED)

до 1. ОСОБА_6,

2. Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал",

3. Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни

про визнання недійсними довіреності, рішень Єдиного акціонера, Статуту, скасування реєстраційних записів

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог

НОВАЛІС ГРУП ЛІМІТЕД (NOVALIS GROUP LIMITED) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_6, приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни, в якій просить суд:

- визнати недійсною довіреність, видану ОСОБА_6, посвідчену Дубінською Л.І. державним нотаріусом Восьмої донецької державної нотаріальної контори 11.05.2017 року за реєстровим номером 2-115;

- визнати недійсним рішення Єдиного акціонера приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 22/05-2017 від 22.05.2017 р;

- визнати недійсним рішення Єдиного акціонера приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 30/05-2017 від 30.05.2017 р;

- визнати недійсним Статут приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-капітал" затверджений рішенням № 22/05-2017 Єдиного акціонера приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" від 22 травня 2017 року;

- скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни про державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи від 22.05.2017 р. за номером 7019256; інші зміни;

- скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни про внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов'язані зі змінами в установчих документах від 22.05.2017 за номером 8019256; зміна керівника юридичної особи;

- скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни про внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов'язані зі змінами в установчих документах від 30.05.2017 за номером 9019256; зміна керівника юридичної особи.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що він згідно з випискою про операції з цінними паперами вих.№44/15 від 20.03.2015р. є єдиним акціонером приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" на підставі договору купівлі-продажу цінних паперів від 16.03.2015 року №БВ-13/15-1, укладеним позивачем та ОСОБА_6

Позивачу стало відомо, що ОСОБА_6 видано на ім'я ОСОБА_8 довіреність від 11.05.2017р., якою уповноважено ОСОБА_8 представляти інтереси ОСОБА_6, як учасника (засновника) ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал". 22.05.2017р. прийнято рішення Єдиного акціонера ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" №22/05-2017 ОСОБА_6, яким затверджено Статут ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" в новій редакції, 30.05.2017р. прийнято рішення Єдиного акціонера ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" ОСОБА_6 №30/05-2017 та на підставі вищезазначених документів та довіреності від 11.05.2017р. були проведені реєстраційні зміни до установчих документів ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", внесені зміни щодо керівника ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал". Позивач зазначає, що вищезазначені дії порушують його права, оскільки на момент їх вчинення ОСОБА_6 вже не був акціонером ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", оскільки продав свої акції позивачу на підставі договору купівлі-продажу цінних паперів від 16.03.2015 року №БВ-13/15-1.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 19.06.2018 року позов задоволено.

Визнано недійсною довіреність, видану громадянином ОСОБА_6 11.05.2017 року та посвідчену Дубінською Л.І. державним нотаріусом Восьмої донецької державної нотаріальної контори за реєстровим номером 2-115.

Визнано недійсним рішення Єдиного акціонера Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 22/05-2017 від 22.05.2017 р.

Визнано недійсним рішення Єдиного акціонера Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" №30/05-2017 від 30.05.2017 р.

Визнано недійсним Статут Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-капітал" затверджений рішенням №22/05-2017 Єдиного акціонера Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" від 22 травня 2017 року.

Скасовано рішення Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни про державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи від 22.05.2017 за номером 7019256; інші зміни.

Скасовано рішення Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни про внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов'язані зі змінами в установчих документах від 22.05.2017 за номером 8019256; зміна керівника юридичної особи.

Скасовано рішення Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни про внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов'язані зі змінами в установчих документах від 30.05.2017 за номером 9019256; зміна керівника юридичної особи.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов до висновку, що не будучи власником акцій приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", ОСОБА_6 не мав статусу акціонера останнього, а відтак не мав права уповноважувати ОСОБА_8 представляти свої інтереси як засновника (учасника) приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал".

Також суд першої інстанції вказав на те, що рішення Єдиного акціонера приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 22/05-2017 від 22.05.2017 р. та рішення Єдиного акціонера приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 30/05-2017 від 30.05.2017 р. були прийняті особою, яка діяла на підставі недійсної довіреності, та від імені особи, яка, як зазначено вище, не була акціонером на момент прийняття вказаних рішень, а відтак не володіла корпоративними правами товариства, включаючи право на участь в управлінні останнім.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач 3 звернувся з апеляційною скаргою до Київського апеляційного господарського суду, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 19.06.2018 року у справі № 910/23629/17 скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що на дату видачі довіреності ОСОБА_6 значився в реєстрі засновником ПАТ «Інвестиційна група «Регіон-Капітал», що дало підстави для видачі й посвідчення довіреності, а тому при здійсненні приватним нотаріусом реєстраційних дій щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов'язані зі змінами в установчих документах, дотримано в повному обсязі вимоги чинного законодавства щодо здійснення таких дій. Також апелянт зазначив, що неправомірні на думку позивача дії нотаріуса вже були предметом розгляду в Міністерстві юстиції України і наказом Міністерства юстиції №3665/7 від 04.10.2017р. в задоволенні скарги НОВАЛІС ГРУП ЛІМІТЕД було відмовлено.

Апелянт вказав, що на момент видачу довіреності був відсутній розрахунок між позивачем та ОСОБА_6 за акції. Щодо вимог про скасування рішень єдиного акціонера апелянт зазначив на сплив строку позовної давності відповідно до ст. 50 ЗУ «Про акціонерні товариства». Також апелянт вказав, що судом першої інстанції не було досліджено матеріали реєстраційної справи.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями апеляційну скаргу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни на рішення Господарського суду міста Києва від 19.06.2018 року у справі № 910/23629/17 передано на розгляд колегії суддів у складі: Дідиченко М. А. - головуюча суддя; судді - Смірнова Л. Г., Кропивна Л. В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 30.07.2018 року відкрито провадження у справі № 910/23633/17 та призначено до розгляду на 11.09.2018 року.

В подальшому, розгляд справи відкладався.

Позиції учасників справи

03.09.2018 р. через відділ документального забезпечення суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу.

Позивач, заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, вказав, що особа, яка довіреністю передавала права ОСОБА_8 не могла їх передати в силу відсутності у неї прав єдиного акціонера. Також позивач вказав, що після придбання ним цінних паперів, відповідач 2 на виконання обов'язку щодо оприлюднення інформації на інтернет-порталі smida.gov.ua розмістив відповідну інформацію про зміну власника цінних паперів на позивача.

Представники відповідача 1 та відповідача 2 у судове засідання 19.09.2018 року не з'явились, про поважні причини неявки суд не повідомили, хоча про дату, час і місце розгляду справи представники сторін були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Представник відповідача 3 у судовому засіданні 19.09.2018 р. апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати.

Представник позивача у судовому засіданні 19.09.2018 р. заперечив проти апеляційної скарги, просив її відхилити, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

29.08.2006 р. проведено державну реєстрацію Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", про що в Єдиному державному реєстрі фізичних осіб-підприємців, юридичних осіб та громадських формувань здійснено відповідний запис, статутний капітал 1 958 500,00 грн.

Єдиним учасником Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" був ОСОБА_6.

16.03.2015 року між публічним акціонерним товариством "Асвіо банк" (повірений) та ОСОБА_6 (довіритель) укладено Договір-доручення на продаж цінних паперів №БД-13/15 від 16.03.2015р., за змістом якого повірений надає довірителю посередницькі послуги з продажу цінних паперів, а саме здійснити продаж цінних паперів Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" в кількості 3 917 000 штук, загальною вартістю 1 958 500 грн.

16.03.2015р. між ОСОБА_6 (продавець) та Новаліс Груп Лімітед (покупець) було укладено Договір купівлі-продажу цінних паперів №БВ-13/15-1 від 16.03.2015р., за змістом якого продавець зобов'язується передати у власність покупця цінні папери приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" у бездокументарній формі, міжнародний ідентифікаційний номер ЦП НОМЕР_1, кількістю 3 917 000 штук, загальною вартістю 1 958 500 грн.

Відповідно до п.3.1. договору купівлі-продажу продавець зобов'язався не пізніше 25.03.2015р. підписати та надати Депозитарній установі розпорядження на виконання облікової операції (переказ) про перехід права власності на вищезазначені цінні папери на користь покупця.

Згідно виписки про операції з цінними паперами за період з 20.03.2015 р. по 20.03.2015р. було здійснено переказ цінних паперів ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" з рахунку ОСОБА_6 в кількості 3 917 000 штук на рахунок у депозитарній установи НОВАЛІС ГРУП ЛІМІТЕД (NOVALIS GROUP LIMITED).

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_6 згідно довіреності від 11.05.2017р., посвідченої державним нотаріусом Восьмої донецької нотаріальної контори Дубінською Л.І., уповноважив ОСОБА_8 представляти свої інтереси як засновника (учасника) Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал".

Рішенням Єдиного акціонера Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" №22/05-2017 від 22.05.2017 року, прийнятим громадянином України - ОСОБА_6 в особі ОСОБА_8, який діє на підставі довіреності від 11.05.2017р., звільнено ОСОБА_6 з посади директора Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал"; призначено ОСОБА_8 з 23.05.2017р. директором ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал"; затверджено Статут ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" в новій редакції.

Рішенням Єдиного акціонера приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" №30/05-2017 від 30.05.2017 року, прийнятим громадянином України - ОСОБА_6, в особі ОСОБА_8, який діє на підставі довіреності від 11.05.2017р., звільнено ОСОБА_8 з посади директора приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал"; призначено ОСОБА_6 директором ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" з 31 травня 2017 року; надано ОСОБА_8 повноваження для внесення змін до відомостей про ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

На підставі Рішення Єдиного акціонера приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал"№22/05-2017 від 22.05.2017 року затверджено Статут ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" в новій редакції.

На підставі рішення №22/05-2017 від 22.05.2017 року та №30/05-2017 від 30.05.2017 року здійснено державну реєстрацію змін до установчих документів ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" від 22.05.2017 за номером 7019256; інші зміни; внесено зміни до відомостей про юридичну особу, що не пов'язані зі змінами в установчих документах від 22.05.2017 за номером 8019256; зміна керівника юридичної особи; внесено зміни до відомостей про юридичну особу, що не пов'язані зі змінами в установчих документах від 30.05.2017 за номером 9019256; зміна керівника юридичної особи.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що вищезазначені дії порушують права позивача, оскільки на момент їх вчинення ОСОБА_6 вже не був акціонером ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", оскільки продав свої акції позивачу на підставі договору купівлі-продажу цінних паперів від 16.03.2015 року №БВ-13/15-1.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно з статтею 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Перелік вказаних вимог, додержання яких є необхідним для дійсності правочину, є вичерпним.

З урахуванням викладеного, недійсність правочину зумовлюється наявністю дефектів його елементів: дефекти (незаконність) змісту правочину; дефекти (недотримання) форми; дефекти суб'єктного складу; дефекти волі - невідповідність волі та волевиявлення.

Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов'язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

При вирішенні спору про визнання недійсним оспорюваного правочину підлягають застосуванню загальні приписи ст.ст. 3, 15, 16 Цивільного кодексу України, які передбачають право кожної особи на судовий захист саме порушеного цивільного права. За результатами розгляду такого спору вирішується питання про спростування презумпції правомірності правочину і має бути встановлено не лише наявність підстав недійсності правочину, що передбачені законом, але й визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушено, в чому полягає його порушення, оскільки в залежності від цього визначається належний спосіб захисту порушеного права, якщо воно мало місце (відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 01.06.2016 у справі № 920/1771/14).

Відсутність порушеного або оспорюваного права позивача є підставою для ухвалення рішення про відмову у задоволенні позову, незалежно від інших встановлених судом обставин.

Вирішуючи спір про визнання правочинів недійсними, має бути встановлена наявність тих обставин, з якими закон пов'язує визнання правочину недійсним і настання відповідних правових наслідків.

Відповідно до ст.202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Згідно з ст. 204 Цивільного кодексу України, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Представництво за довіреністю врегульовано статтею 244 Цивільного кодексу України. Так, представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю (ч.1). Представництво за довіреністю може ґрунтуватися на акті органу юридичної особи (ч.2). Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі (ч.3).

Отже, довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

Довіреність є одностороннім правочином, що укладається у вигляді письмового документа, у якому визначаються повноваження представника.

Як вже було встановлено колегією суддів, представництво ОСОБА_6 ОСОБА_8 здійснювалося за довіреністю від 11.05.2017 року, посвідченою Дубінською Л.І. державним нотаріусом Восьмої донецької державної нотаріальної контори за реєстровим номером 2-115.

Таким чином, видана для здійснення договірного представництва довіреність на ім'я ОСОБА_8 є одностороннім правочином.

Відповідно до положень статей 1003, 1004 та 1006 ЦК України у договорі доручення або у виданій на підставі договору довіреності чітко визначаються юридичні дії, які належить вчинити повіреному, що є його обов'язком. Також до обов'язків повіреного відноситься: повідомлення довірителя на його вимогу всіх відомостей про хід виконання його доручення; після виконання доручення або в разі припинення договору доручення до його виконання повірений зобов'язаний негайно повернути довірителеві довіреність, строк якої не закінчився, і надати звіт про виконання доручення та виправдні документи, якщо це вимагається за умовами договору та характером доручення; негайно передати довірителеві все одержане у зв'язку з виконанням доручення.

Зміст представництва полягає у передачі довірителем окремих або всіх своїх правомочностей повіреному для надання останньому можливості їх реалізації від імені довірителя в порядку здійснення представництва.

Відтак, повіреному можуть бути передані виключно ті повноваження, якими наділений довіритель. Довіритель не має права уповноважити повіреного на вчинення дій, повноваженнями на які не наділений сам довіритель. Вказане відповідає вимогам щодо правомірності дій, які належить вчинити повіреному.

Як вбачається зі змісту оспорюваної довіреності, ОСОБА_6 уповноважив ОСОБА_8 представляти свої інтереси як засновника (учасника) приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал".

Згідно з ст. 1 Закону України "Про акціонерні товариства" корпоративні права - сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про акціонерні товариства" акціонерами товариства визнаються фізичні і юридичні особи, а також держава в особі органу, уповноваженого управляти державним майном, або територіальна громада в особі органу, уповноваженого управляти комунальним майном, які є власниками акцій товариства.

Таким чином, статус акціонера та можливість уповноважити за довіреністю представляти інтереси акціонера, визначається належністю особі на праві власності акцій акціонерного товариства.

Як вже було зазначено, 16.03.2015р. між ОСОБА_6 (продавець) та Новаліс Груп Лімітед (покупець) було укладено Договір купівлі-продажу цінних паперів №БВ-13/15-1 від 16.03.2015р., за змістом якого продавець зобов'язується передати у власність покупця цінні папери приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" у бездокументарній формі, міжнародний ідентифікаційний номер ЦП НОМЕР_1, кількістю 3 917 000 штук, загальною вартістю 1 958 500 грн.

Відповідно до ст. 334 ЦК України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором.

Згідно з п. 2.2. договору продавець в строк, передбачений п. 3.1. цього договору, забезпечує списання цінних паперів, зазначених у п. 1.2. цього договору, на користь покупця. Підтвердженням факту переходу прав власності на цінні папери є виписки з рахунків у цінних паперах продавця і покупця, що підтверджують списання цінних паперів з рахунку у цінних паперах продавця та зарахування їх на рахунок у цінних паперах покупця.

Відповідно до п.3.1. договору купівлі-продажу продавець зобов'язався не пізніше 25.03.2015р. підписати та надати Депозитарній установі розпорядження на виконання облікової операції (переказ) про перехід права власності на вищезазначені цінні папери на користь покупця.

З виписок по операціям з цінними паперами за період з 20.03.2015 р. по 20.03.2015 p. за № 44/15 та № 45/15 підтверджується зарахування цінних паперів у 3 917 000 штук на рахунок в цінних паперах, відкритий у депозитарній установі на ім'я позивача.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про депозитарну систему України" підтвердженням прав на цінні папери та прав за цінними паперами, що існують в бездокументарній формі, а також обмежень прав на цінні папери у певний момент часу є обліковий запис на рахунку в цінних паперах депонента в депозитарній установі. Документальним підтвердженням наявності на певний момент часу прав на цінні папери та прав за цінними паперами депонента (у разі зарахування цінних паперів на депозит нотаріуса відповідного кредитора) є виписка з рахунка в цінних паперах депонента, яка видається депозитарною установою на вимогу депонента або в інших випадках, установлених законодавством та договором про обслуговування рахунка в цінних паперах. Така виписка з рахунка в цінних паперах не є цінним папером, а її передача від однієї особи до іншої не є вчиненням правочину щодо цінних паперів і не тягне за собою переходу прав на цінні папери та прав за цінними паперами.

Таким чином, виписками з депозитарної установи по рахунку в цінних паперах підтверджено, що ОСОБА_6 були списані цінні папери на користь НОВАЛІС ГРУП ЛІМІТЕД (NOVALIS GROUP LIMITED).

Враховуючи, що довіреність є одностороннім правочином, а тому ОСОБА_6, розуміючи факт передачі цінних паперів на користь НОВАЛІС ГРУП ЛІМІТЕД (NOVALIS GROUP LIMITED), в момент уповноваження ОСОБА_8 вчиняти дії свого імені в якості акціонера Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" діяв неправомірно та недобросовісно.

З огляду на відсутність у ОСОБА_6 повноважень на вчинення довіреності на представництво його інтересів як учасника ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про визнання недійсною довіреності, видану громадянином ОСОБА_6 11.05.2017 року та посвідчену Дубінською Л.І. державним нотаріусом Восьмої донецької державної нотаріальної контори за реєстровим номером 2-115.

Стосовно позовної вимоги про визнання недійсним рішень Єдиного акціонера приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 22/05-2017 від 22.05.2017 р. та № 30/05-2017 від 30.05.2017 р., колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із положеннями статті 98 Цивільного кодексу України рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

Відповідно до положень ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з ст.145 Цивільного кодексу України, ст.58 Закону України "Про господарські товариства" вищим органом товариства з обмеженою відповідальністю є загальні збори учасників. Вони складаються з учасників товариства або призначених ними представників.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про господарські товариства" передбачено право учасників господарського товариства у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом, брати участь в управлінні товариством.

Згідно з ст. 6 Закону України «Про акціонерні товариства» акціонерне товариство може бути створене однією особою чи може складатися з однієї особи у разі придбання одним акціонером усіх акцій товариства. Відомості про це підлягають реєстрації і опублікуванню для загального відома в порядку, встановленому Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку.

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про акціонерні товариства» загальні збори є вищим органом акціонерного товариства.

У п. 8.2 Статуту зазначено, що вищим органом Товариства є загальні збори акціонерів Товариства.

Відповідно до п.8.2.10 Статуту загальні збори можуть вирішувати будь - які питання діяльності Товариства. Питання про внесення змін до Статуту, обрання та відкликання директора відноситься до виключної компетенції Загальних зборів.

Відповідно до п.8.2.17 Статуту у разі, якщо Товариство складається з однієї особи, до такого Товариства не застосовуються положення статей 33-48 Закону України "Про акціонерні товариства" та аналогічні норми цього Статуту щодо порядку скликання та проведення загальних зборів Товариства. Повноваження загальних зборів, передбачені п.8.2.10 цього Статуту, а також внутрішніми документами Товариства, здійснюються акціонером одноосібно. Рішення акціонера з питань, що належать до компетенції Загальних зборів Товариства, оформлюються ним письмово (у формі наказу) та засвідчується печаткою товариства або нотаріально.

Відповідно до ст. 49 Закону України «Про акціонерні товариства» до товариства з одним акціонером не застосовуються положення статей 33 - 48 цього Закону щодо порядку скликання та проведення загальних зборів акціонерного товариства. Повноваження загальних зборів товариства, передбачені статтею 33 цього Закону та внутрішніми документами товариства, здійснюються акціонером одноосібно. Рішення акціонера з питань, що належать до компетенції загальних зборів, оформлюється ним письмово (у формі рішення). Таке рішення акціонера має статус протоколу загальних зборів акціонерного товариства.

Рішенням Єдиного акціонера приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 22/05-2017 від 22.05.2017 року, зокрема, звільнено ОСОБА_6 з посади директора приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" та призначено ОСОБА_8 з 23.05.2017р. директором ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал".

Як вбачається з рішення Єдиного акціонера приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" №30/05-2017 від 30.05.2017 р. ним було, зокрема, звільнено ОСОБА_8 з посади директора приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" та призначено ОСОБА_6 директором ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал".

Спірні рішення підписані ОСОБА_8, які діяв від імені ОСОБА_6, як єдиного акціонера, на підставі довіреності від 11.05.2017 року.

Відповідно до ст. 1004 ЦК України у договорі доручення або у виданій на підставі договору довіреності чітко визначаються юридичні дії, які належить вчинити повіреному, що є його обов'язком.

Колегія суддів відзначає, що довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

Довіреність є одностороннім правочином, що укладається у вигляді письмового документа, у якому визначаються повноваження представника.

Колегія суддів зазначає, що ОСОБА_8 на момент видачі йому довіреності щодо представництва інтересів ОСОБА_6, як засновника ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", не знав і не міг знати про обмеження правомочності ОСОБА_6 щодо вчинення тих чи інших дій.

Таким чином, ОСОБА_8 в момент здійснення представництва інтересів ОСОБА_6 діяв в межах наданих йому повноважень та з урахуванням того, що ОСОБА_6, уповноважуючи ОСОБА_8 на представництво своїх інтересів, діяв добросовісно, розумно з урахуванням можливості здійснювати ті чи інші юридично значимі дії та повноваженнями на вчинення ним таких дій.

Як вбачається з витягу з ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 24.05.2017 р., єдиним засновником (учасником) ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" був ОСОБА_6

Згідно з ст. 89 ЦК України до єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом. Зміни до установчих документів юридичної особи, які стосуються відомостей, включених до єдиного державного реєстру, набирають чинності для третіх осіб з дня їх державної реєстрації. Юридичні особи та їх учасники не мають права посилатися на відсутність державної реєстрації таких змін у відносинах із третіми особами, які діяли з урахуванням цих змін.

Відповідно до п. 3. ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" якщо відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, не внесені до нього, вони не можуть бути використані у спорі з третьою особою, крім випадків, коли третя особа знала або могла знати ці відомості.

Згідно ст. 35 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" засновники (учасники) юридичної особи несуть відповідальність за відповідність установчих документів законодавству.

Таким чином, станом на момент складання довіреності в ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" містилися відомості про єдиного учасника Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" - ОСОБА_6

Колегія суддів відзначає, що під час складання довіреності повноваження ОСОБА_6 також були перевірені і підтверджені державним нотаріусом Восьмої донецької державної нотаріальної контори Дубінською Л.І.

Відповідно до ст. 44 Закону України «Про нотаріат» під час посвідчення правочинів визначається обсяг цивільної дієздатності фізичних осіб, які беруть у них участь. При перевірці цивільної правоздатності та дієздатності юридичної особи нотаріус зобов'язаний ознайомитися з її установчими документами, інформацією про таку особу, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань і перевірити, чи відповідає нотаріальна дія, яка вчиняється, обсягу її цивільної правоздатності та дієздатності.

Згідно з частиною першою статті 1003 ЦК України у договорі доручення або у виданій на підставі договору довіреності мають бути чітко визначені юридичні дії, які належить вчинити повіреному. Дії, які належить вчинити повіреному, мають бути правомірними, конкретними та здійсненними.

Отже, ОСОБА_8, представляючи інтереси ОСОБА_6 на підставі довіреності від 11.05.2017 р., діяв в рамках того, що останній наділив повіреного правом представляти інтереси довірителя (зокрема, право участі у загальних зборах Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал") без обмежень правомочності щодо вчинення певних дій.

Однак, колегія суддів вважає за можливе зазначити, що у довіреності від 11.05.2017 р. відсутні повноваження ОСОБА_8 вчиняти від імені ОСОБА_6 дії щодо зміни директора ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", зокрема повноваження звільняти та призначати директора Товариства.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної у пунктах 17, 18, 21 Постанови Пленуму Верховного суду України від 24.10.2008 р. № 13 «Про практику розгляду судами корпоративних спорів», підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

При розгляді справ судам слід враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів господарського товариства, є підставою для визнання недійсними прийнятих на них рішень. Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв'язку з прямою вказівкою закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення (статті 41, 42, 59, 60 Закону про господарські товариства); прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (частина четверта статті 43 Закону про господарські товариства); прийняття загальними зборами рішення про зміну статутного капіталу товариства, якщо не дотримано процедури надання акціонерам (учасникам) відповідної інформації (статті 40, 45 Закону про господарські товариства).

При вирішенні питання про недійсність рішень загальних зборів у зв'язку з іншими порушеннями, допущеними під час скликання та проведення загальних зборів, господарський суд повинен оцінити, наскільки ці порушення могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Таким чином, оскільки спірні рішення, якими вирішені питання про зміну директора Товариства, були підписані особою, яка не мала на це відповідних повноважень (довіреністю ОСОБА_8 не наділяли повноваженнями вчиняти дій щодо зміни директора ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал"), а тому позовні вимоги про визнання недійсними рішень Єдиного акціонера ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 22/05-2017 від 22.05.2017 р. та № 30/05-2017 від 30.05.2017 р. є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Оскільки колегією суддів було встановлено недійсність рішення Єдиного акціонера приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 22/05-2017 від 22.05.2017 р., яким затверджено нову редакцію статуту ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-капітал", є обґрунтованими доводи позивача про визнання недійсним Статуту приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-капітал", затвердженого рішенням № 22/05-2017 Єдиного акціонера приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" від 22 травня 2017 року.

Крім того, з огляду на визнання недійсними рішень Єдиного акціонера ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 22/05-2017 від 22.05.2017 р. та № 30/05-2017 від 30.05.2017 р., а тому такі рішення не спричиняють жодних юридичних наслідків, у зв'язку з чим колегія суддів дійшла до висновку про задоволення позовних вимог про скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозовової Юлії Анатоліївни про державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи від 22.05.2017 за номером 7019256; інші зміни; скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни про внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов'язані зі змінами в установчих документах від 22.05.2017 за номером 8019256; зміна керівника юридичної особи; скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни про внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов'язані зі змінами в установчих документах від 30.05.2017 за номером 9019256; зміна керівника юридичної особи.

Посилання апелянта на висновок Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 02.10.2017 р., яким було відмовлено у задоволені скарги НОВАЛІС ГРУП ЛІМІТЕД (NOVALIS GROUP LIMITED), зокрема, щодо реєстраційних дій приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни, не спростовує висновків суду першої інстанції, оскільки Комісією здійснювалось оцінка реєстраційних дій реєстратора відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», в той час, як в межах даної справи судом було встановлено недійсність оскаржуваних рішень відповідно до Закону України «Про акціонерні товариства», Закону України «Про господарські товариства» та цивільного законодавства.

Крім того, відповідачем 3 у суді першої інстанції було заявлено про застосування строку позовної давності до вимог про скасування рішень єдиного акціонера від 22.05.2017р. та від 30.05.2017р., в якій останній вказував на пропуск позивачем строку спеціальної позовної давності відповідно до ст. 50 Закону України "Про акціонерні товариства".

Згідно зі ст. 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1 ст 261 Цивільного кодексу України).

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 258 Цивільного кодексу України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю.

Загальний строк позовної давності встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 50 Закону України "Про акціонерні товариства" встановлено, що у разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття.

Передбачений ст. 50 Закону України "Про акціонерні товариства" тримісячний строк оскарження акціонером рішення загальних зборів або порядку прийняття такого рішення за своєю правовою природою є спеціальною (скороченою) позовною давністю стосовно відповідних позовних вимог осіб. Для інших же осіб, які оскаржують у судовому порядку згадані рішення, діє загальна позовна давність.

Як зазначає позивач, про оскаржувані рішення останньому стало відомо 15.08.2017 р.

Враховуючи вищевикладене, позивач мав право звернутися до суду за захистом свого порушеного права, відповідно до ч.1 ст.50 Закону України "Про акціонерні товариства", протягом 3 місяців, в строк до 15.11.2017. р.

Проте, позивач звернувся до суду з даним позовом 29.12.2017 року, що підтверджується відбитком вхідного календарного штемпелю відділу діловодства господарського суду міста Києва, тобто з пропуском спеціального строку позовної давності.

В той же час, у суді першої інстанції позивач клопотав про поновлення пропущеного строку позовної давності та зазначав на пропущення строків позовної давності з поважних причин.

За змістом частини першої статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з'ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв'язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом частини п'ятої статті 267 ЦК України позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об'єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується господарським судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини. Щодо фізичної особи (громадянина) останніми можуть бути документально підтверджені тяжке захворювання, тривале перебування поза місцем свого постійного проживання (наприклад, за кордоном) тощо. Стосовно підприємства (установи, організації) зазначені обставини не можуть братися судом до уваги, оскільки за відсутності (в тому числі й з поважних причин) особи, яка представляє його в судовому процесі, відповідне підприємство (установа, організація) не позбавлене права і можливості забезпечити залучення до участі у такому процесі іншої особи; відсутність зазначеної можливості підлягає доведенню на загальних підставах.

Закон не визначає, з чиєї ініціативи суд визнає причини пропущення позовної давності поважними. Як правило, це здійснюється за заявою (клопотанням) позивача з наведенням відповідних доводів і поданням належних та допустимих доказів.

Як зазначає позивач, 16.08.2017 р. останній звернувся зі скаргою до Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації.

02 жовтня 2017 відбувся розгляд зазначеної скарги, проте висновок позивач не отримав. Таким чином, на період адміністративного оскарження позивач не мав право звертатися до суду з позовом про оскарження реєстраційних дій, а в період з 04.10.2017 до 04.12.2017 позивач здійснював захист порушеного права в суді першої інстанції та в подальшому захищав права в апеляційному порядку.

Так, висновком Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 02.10.2017 року відмовлено у задоволенні скарги Новаліс Груп Лімітед (NOVALIS GROUP LIMITED), в зв'язку з тим, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лозовою Ю.А. та державним реєстратором Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" Гнатюк М.В. прийнято рішення відповідно до законодавства.

У вказаному висновку, зокрема, стосовно приватного нотаріуса Лозової Ю.А. зазначено, що проведеним аналізом документів, поданих для проведення оскаржуваних реєстраційних дій встановлено, що підстав для зупинення розгляду документів, поданих для державної реєстрації, які визначені частиною першою статті 27 Закону, та підстав для відмови у державній реєстрації, встановлених частиною першою статті 28 Закону, у державного реєстратора Лозової Ю.А. не було.

04.10.2017 р. Новаліс Груп Лімітед (NOVALIS GROUP LIMITED) звертався до господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_6, Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський", Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Бузівське", Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Тарасівка", ОСОБА_12, державних реєстраторів, зокрема з вимогами, які є предметом даного спору.

В той же час, ухвалою господарського суду міста Києва від 09.10.2017 року по справі №910/17228/17 було відмовлено у прийняті заяви в частині вимоги про визнання недійсною довіреності. Позовну заяву в іншій частині було повернуто позивачу без розгляду.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 04.12.2017 року по справі №910/17228/17 ухвалу господарського суду міста Києва від 09.10.2017 у справі №910/17228/17 скасовано в частині відмови у прийнятті вимоги про визнання недійсною довіреності. В іншій частині щодо повернення позову без розгляду залишено без змін.

Отже, у період з 16.08.2017 р. по 02.10.2017 р. позивач здійснював оскарження реєстраційних дій в адміністративному порядку, а в період з 04.10.2017 р. по 04.12.2017 р. позивач здійснював захист порушеного права в суді першої інстанції та апеляційної інстанції.

Однак, пред'явлення Новаліс Груп Лімітед (NOVALIS GROUP LIMITED) позову, зокрема, до Приватного акціонерного товариства "Інвестиційна група "Регіон - Капітал" з вимогою про визнання недійсним рішень Єдиного акціонера ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 22/05-2017 від 22.05.2017 р та № 30/05-2017 від 30.05.2017 р, який залишено без розгляду, не перериває перебіг позовної давності за вказаною вимогою, в розумінні ч.1 ст.265 Цивільного кодексу України.

В той же час, оскільки з 16.08.2017 р. по 02.10.2017 р. позивачем були здійснені дії щодо оскарження реєстраційних дій в адміністративному порядку, тобто вчинялись дії щодо захисту свого порушеного права, враховуючи що в цей період позивач був позбавлений можливості подати в порядку господарського судочинства відповідний позов, колегія суддів вважає, що позивачем пропущено строк позовної давності за вимогами про визнання недійсним рішення Єдиного засновника рішень Єдиного акціонера ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 22/05-2017 від 22.05.2017 р та № 30/05-2017 від 30.05.2017 р. з поважних причин.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла до висновку, що оскільки у ОСОБА_6 були відсутні повноваження на вчинення довіреності на представництво його інтересів як учасника ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", а тому є недійсною довіреність, видана громадянином ОСОБА_6 11.05.2017 року ОСОБА_8

В той же час, оскільки ОСОБА_8 не наділяли повноваженнями вчиняти дій щодо зміни директора ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал", а тому позовні вимоги про визнання недійсними рішень Єдиного акціонера ПрАТ "Інвестиційна група "Регіон-Капітал" № 22/05-2017 від 22.05.2017 р. та № 30/05-2017 від 30.05.2017 р. і відповідні зміни в установчих документах юридичної особи на підставі вказаних є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 ГПК України передбачено, що підставою для скасування або зміни рішення місцевого господарського суду є неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Дослідивши матеріали, наявні у справі, колегія суддів вважає, що скаржник не довів обґрунтованість своєї апеляційної скарги, докази на підтвердження своїх вимог суду не надав, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги не має.

В той же час, враховуючи повноваження апеляційної інстанції та те, що судом першої інстанції було невірно встановлено обставини, що мають значення для справи, однак вказане порушення не призвело до прийняття незаконного рішення, колегія суддів приходить до висновку, що рішення місцевого господарського суду підлягає зміні в його мотивувальній щодо встановлених обставин.

Згідно із ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 277, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лозової Юлії Анатоліївни на рішення Господарського суду міста Києва від 19.06.2018 року у справі № 910/23629/17 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 19.06.2018 року у справі № 910/23629/17 змінити в його мотивувальній частині.

3. Резолютивну частину рішення Господарського суду міста Києва від 19.06.2018 р. у справі № 910/23629/17 залишити без змін.

4. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

5. Матеріали справи № 910/23629/17 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено 20.09.2018 р.

Головуючий суддя М.А. Дідиченко

Судді Л.В. Кропивна

Л.Г. Смірнова