ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

17 вересня 2018 р. Справа № 918/525/18

Господарський суд Рівненської області у складі судді Войтюка В.Р., розглянувши матеріали справи

за позовом Фізичної особи-підприємця Вартосюка Юрія Вікторовича

до відповідача Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив Рівненська Брама"

про стягнення заборгованості в сумі 204 188 грн. 47 коп.

В засіданні приймали участь:

Від позивача: Троянчук Д.М. (довіреність № 2335 від 27.08.18 р.);

Від відповідача: не з'явився.

Короткий зміст позовних вимог

03 серпня 2018 року Фізична особа-підприємець Вартосюк Юрій Вікторович звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою про стягнення з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив Рівненська Брама" заборгованості за укладеним між сторонами договором підряду від 29 вересня 2017 року № 29/9 в сумі 204 188 грн. 47 коп., з яких: 178 281 грн. 74 коп. - основний борг, 22 502 грн. 48 коп. - пеня, 1 426 грн. 25 коп. - інфляційні втрати, 1 978 грн. 00 коп. - три проценти річних.

Процесуальні дії у справі, заяви та клопотання у справі

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 07 серпня 2018 року відкрито провадження у справі 918/525/18, визначено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 04 вересня 2018 року.

Ухвалою господарського суду від 04 вересня 2018 року підготовче провадження у справі № 918/525/18 закрито та призначено її до судового розгляду по суті на 17 вересня 2018 року.

Представник позивача у судовому засіданні 17 вересня 2018 року підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві.

Відповідач про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується наявними у матеріалах справи поштовими повідомленнями (а.с. 105, ___), проте явку свого повноважного представника у призначені судові засідання не забезпечив, будь-яких документів чи письмових пояснень не надав.

Суд зазначає, що місцезнаходження юридичної особи визначається на підставі відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (стаття 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань").

Приписами статті 10 зазначеного Закону встановлено, що якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив Рівненська Брама" є: 29000, Хмельницька область, місто Хмельницький, Старокостянтинівське Шосе, будинок 26.

Ухвали Господарського суду Рівненської області від 07 серпня 2018 року та від 04 вересня 2018 року направлялись судом на зазначену у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань адресу відповідача. Факт отримання Обслуговуючим кооперативом "Житлово-будівельний кооператив Рівненська Брама" даних відправлень підтверджується наявними у матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення відповідних поштових відправлень з підписами уповноваженої особи відповідача.

Відповідно до частини 3 статті 120 ГПК України, виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Приписами частини 6 статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є, зокрема, день вручення судового рішення під розписку.

Також судом враховано, що за приписами частини 1 статті 9 ГПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з частинами 1, 2 статті 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (частина 1 статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Враховуючи наведене, суд зазначає, що відповідач мав право та дійсну можливість ознайомитись, з ухвалою суду про відкриття провадження у справі від 07 серпня 2018 року та ухвалою від 04 вересня 2018 року, якою підготовче провадження у справі № 918/525/18 закрито та призначено її до судового розгляду по суті на 17 вересня 2018 року, в Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Частиною 2 статті 178 ГПК України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Приймаючи до уваги, що відповідач не подав до суду відзиву на позов, а відтак не скористався наданими йому процесуальними правами, а неявна його уповноваженого представника не перешкоджає розгляду цієї справи та вирішенню спору по суті, за висновками суду справа може бути розглянута за наявними у ній матеріалами відповідно до частини 2 статті 178 ГПК України.

Фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин:

29 вересня 2017 року між Обслуговуючим кооперативом "Житлово-будівельний кооператив Рівненська Брама" (далі - Кооператив) та Фізичною особою-підприємцем Вартосюком Юрієм Вікторовичем (далі - Підприємець) укладено договір підряду № 29/9, за умовами якого останній в порядку та на умовах, визначених цим договором, зобов'язався за завданням відповідача протягом визначеного у договорі строку власними силами виконати роботи по штукатуренню стін гіпсовим розчином на об'єкті: «Будівництво кварталу житлової забудови по вул. Костромська та Гагаріна у м. Рівне», а замовник, у свою чергу, зобов'язався прийняти роботу та оплатити її вартість у строки та на умовах, що визначаються цим договором (а.с. 14-18).

Вказаний правочин підписаний Підприємцем та уповноваженим представником Кооперативу, а також скріплений відбитками вказаних суб'єктів господарювання.

Відповідно до пункту 3.3 договору після повного закінчення виконання робіт підрядник зобов'язаний повідомити про готовність до здачі виконаних робіт, підготувати двосторонній акт приймання виконаних робіт та надіслати його на підпис замовнику. Разом із актом приймання виконаних робіт підрядник передає замовнику виконавчі схеми та акти прихованих робіт. Протягом трьох робочих днів замовник зобов'язується підписати акт приймання виконаних робіт, або направити підряднику мотивовану відмову від його підписання.

У разі відсутності претензій та зауважень до виконаних робіт замовник здійснює їх оплату протягом 10 робочих днів з моменту підписання акту приймання виконаних робіт.

Згідно пункту 4.1 наведеної угоди вартість робіт за цим договором становить 138 грн. 00 коп. за один квадратний метр штукатурки стін товщиною до 2 сантиметрів та 110 грн. 00 коп. за 1 погонний метр штукатурки відкосів. Вартість робіт включає витратні матеріали підрядника (18 кг розчину на 1 квадратний метр та сітка, кутник пластиковий, алюмінієвий).

До початку робіт замовник перераховує підряднику аванс у розмірі 50 % (пункт 4.2 договору).

Згідно пункту 4.3 цього правочину розрахунки за обсяг виконаних робіт здійснюються по поверхово на підставі актів виконаних робіт, які подаються до першого числа місяця, наступного за місяцем виконаних робіт. Оплата виконаних робіт здійснюється замовником відповідно до виконаних обсягів робіт на підставі акту приймання-передачі виконаних робіт (окремого обсягу виконаних робіт) та довідки про вартість виконаних робіт по формі № КБ-3.

За змістом пунктів 4.4, 4.5 договору замовник здійснює перевірку виконаних робіт протягом трьох робочих днів, наступних за днем отримання акту. У разі відсутності заперечень замовник підписує такі акти та здійснює оплату за ними протягом трьох робочих днів, наступних за днем підписання актів, або направляє підряднику мотивовану відмову від його підписання. У разі відсутності претензій та зауважень до виконаних робіт замовник здійснює їх оплату протягом 10 робочих днів з моменту підписання акту приймання виконаних робіт. Усі взаєморозрахунки по цьому договору здійснюються тільки в національній валюті України шляхом внесення коштів на банківський рахунок підрядника.

Пунктами 8.1, 8.2 цього договору передбачено, що останній вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами та його скріплення печатками сторін. Строк цього договору починає свій перебіг у момент його підписання та до повного виконання сторонами своїх обов'язків за цим договором.

На виконання умов вищезазначеного договору позивач у повному обсязі виконав обумовлені в ньому роботи з штукатурення стін гіпсовим розчином на загальну суму 1 014 565 грн. 98 коп., що підтверджується наданими Підприємцем актами приймання виконаних будівельних робіт форми, підсумковими відомостями ресурсів, актом здачі-прийняття виконаних робіт та довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (а.с. 19-86).

Судом встановлено, що зазначені документи були підписані Підприємцем та уповноваженими представниками відповідача та скріплені печатками вказаних суб'єктів господарювання.

Про належне виконання позивачем своїх зобов'язань за договором від 29 вересня 2017 року № 29/9 також свідчить відсутність з боку відповідача претензій та повідомлень про порушення виконавцем умов даної угоди.

Проте всупереч умовам вищенаведеного правочину відповідач взятий на себе обов'язок по оплаті вартості виконаних робіт виконав лише частково, сплативши Підприємцю 836 284 грн. 24 коп. та заборгувавши таким чином останньому 178 281 грн. 74 коп. Вказаний факт підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, зокрема, актами приймання виконаних будівельних робіт форми, підсумковими відомостями ресурсів, актом здачі-прийняття виконаних робіт, довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат, а також звітом про дебетові і кредитові операції по рахунку позивача та виписками з його банківського рахунку (а.с. 87-103).

Крім того, сума заборгованості Кооперативу за проведені позивачем на виконання вказаного договору роботи в розмірі 178 281 грн. 74 коп. додатково підтверджується підписаним між сторонами та скріпленим їх печатками актом звірки взаєморозрахунків станом на 25 липня 2018 року (а.с. 13).

Таким чином, зміст спірних правовідносин пов'язаний із неналежним виконанням відповідачем умов договору підряду в частині повної та своєчасної оплати.

Разом з тим позивач просив суд стягнути з відповідача 22 502 грн. 48 коп. пені та 1 978 грн. 00 коп. трьох процентів річних, нарахованих у зв'язку з неповним та несвоєчасним проведенням розрахунків на суму основного боргу в розмірі 178 281 грн. 74 коп. у період з 17 березня 2018 року (початок виникнення заборгованості, визначений позивачем шляхом обчислення спливу встановленого договором десятиденного строку для оплати робіт з дня підписання останнього акту приймання виконаних робіт від 28 лютого 2018 року) по 30 липня 2018 року. Також Підприємець у своєму позові просив суд стягнути з відповідача інфляційні втрати, нараховані у зв'язку з несвоєчасним проведенням розрахунків, сума яких з квітня по червень 2018 року становить 1 426 грн. 25 коп.

Згідно пункту 5.1 договору у випадку порушення договору, сторони несуть відповідальність, визначену цим договором та (або) чинним законодавством України.

Пунктом 5.3 цього договору передбачено, що у випадку порушення строку виконання робіт, підрядник сплачує замовнику пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день прострочення від загальної вартості договору, але не більше десяти відсотків від загальної вартості договору.

Оцінка доказів та аргументів сторін і висновок суду:

Суду в якості доказів своїх аргументів позивачем надано підписані між сторонами та скріплені їх печатками акти приймання виконаних будівельних робіт форми, підсумкові відомості ресурсів, акт здачі-прийняття виконаних робіт, довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат, звіт про дебетові і кредитові операції по рахунку позивача та виписки з його банківського рахунку, а також підписаний між сторонами акт звірки взаєморозрахунків станом на 25 липня 2018 року.

Суд докази, надані стороною процесу, не відхиляє, а на їх підставі встановлює факт перебування сторін у договірних відносинах та виконання сторонами умов договору.

На підставі вказаних доказів суд дійшов висновку про те, що всупереч умовам вищенаведеного правочину відповідач взятий на себе обов'язок по оплаті вартості виконаних робіт виконав лише частково, сплативши Підприємцю 836 284 грн. 24 коп. та заборгувавши таким чином останньому 178 281 грн. 74 коп.

Відтак, відповідач є стороною, яка порушила взяте на себе господарське зобов'язання, а сума основного боргу Кооперативу перед Підприємцем за основним зобов'язанням становить 178 281 грн. 74 коп.

З'ясувавши викладені обставини, дослідивши в судовому засіданні подані докази, оцінивши аргументи учасників справи, суд дійшов висновку про законність та обґрунтованість вимог Підприємця щодо стягнення з Кооперативу 178 281 грн. 74 коп. основного боргу, 1 426 грн. 25 коп. інфляційних втрат та 1 978 грн. 00 коп. трьох процентів річних, оскільки вказані нараховані позивачем суми цих компенсаційних виплат відповідають положенням договору, нормам законодавства та є арифметично вірними, у зв'язку з чим даний позов у цій частині підлягає задоволенню.

Проте вимоги Підприємця щодо стягнення з відповідача 22 502 грн. 48 коп. пені задоволенню не підлягають з огляду на те, що у спірному договорі відсутні положення щодо можливості стягнення з замовника штрафних санкцій у вигляді пені за несвоєчасне проведення розрахунків. Даний правочин містить лише положення про те, що у випадку порушення строку виконання робіт (а не проведення розрахунків), саме підрядник повинен сплатити замовнику (а не навпаки) пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день прострочення від загальної вартості договору, але не більше десяти відсотків від загальної вартості договору.

Відтак, в задоволенні вимог позивача про стягнення з Кооперативу 22 502 грн. 48 коп. пені слід відмовити.

Порушені права та інтереси позивача:

Відповідно до частини 2 статті 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Суд також враховує, що згідно з часиною 5 статті 29 ГПК України позови у спорах, що виникають з договорів, в яких визначено місце виконання або виконувати які через їх особливість можна тільки в певному місці, можуть пред'являтися також за місцем виконання цих договорів.

Відтак, враховуючи положення пункту 1.1 укладеного між сторонами договору підряду, умовами якого встановлено виконання робіт на об'єкті: «Будівництво кварталу житлової забудови по вул. Костромська та Гагаріна у м. Рівне», суд дійшов висновку про те, що позивач вірно визначив юрисдикцію, територіальну підсудність та спосіб захисту своїх порушених прав та інтересів у даній справі.

Порушене право на отримання 178 281 грн. 74 коп. основного боргу, 1 426 грн. 25 коп. інфляційних втрат та 1 978 грн. 00 коп. трьох процентів річних.

Норми права, які застосовував суд, та мотиви їх застосування:

Щодо вимог Підприємця про стягнення з відповідача суми основного боргу застосуванню підлягають наступні норми.

Частинами 1 та 2 статті 509 ЦК України встановлено, що зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов'язків є договори та інші правочини.

Договір є обов'язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Частинами 1, 2 статті 837 ЦК України унормовано, що за договором підряду одна сторона зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов'язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов'язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту (стаття 846 ЦК України).

За частиною 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до частини 1 статті 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до частини 1 статті 193 ГК України суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Щодо вимог Підприємця про стягнення з Кооперативу 1 426 грн. 25 коп. інфляційних втрат та трьох процентів річних в розмірі 1 978 грн. 00 коп. застосуванню підлягає норма частини 2 статті 625 ЦК України, за якою боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Щодо вимог позивача про стягнення з відповідача 22 502 грн. 48 коп. пені застосуванню підлягають наступні норми.

Відповідно до частини 1 статті 546 ЦК України виконання зобов'язання, зокрема, може забезпечуватися неустойкою.

За змістом частини 1 статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, яке боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

Згідно з частиною 3 вищезазначеної статті пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання (частина 1 статті 550 ЦК України).

Приписами статті 230 ГК України встановлено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання.

Згідно з частиною 6 статті 232 ГК України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов'язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов'язання мало бути виконано.

Преамбулою Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань" передбачено, що цей Закон регулює договірні правовідносини між платниками та одержувачами грошових коштів щодо відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань. Суб'єктами зазначених правовідносин є підприємства, установи та організації незалежно від форм власності та господарювання, а також фізичні особи - суб'єкти підприємницької діяльності.

Згідно статей 1, 3 цього Закону платники грошових коштів за прострочення платежу сплачують на користь одержувачів цих коштів пеню в розмірі, що встановлюється за погодженням сторін. Зазначений розмір пені обчислюється від суми простроченого платежу і не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня.

У той же час частиною 1 статті 547 ЦК України прямо передбачено, що правочин щодо забезпечення виконання зобов'язання вчиняється у письмовій формі, у зв'язку з чим суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для стягнення з Кооперативу нарахованої позивачем суми пені в розмірі 22 502 грн. 48 коп. з огляду на відсутність у спірному договорів підряду положень щодо можливості стягнення з Кооперативу пені у зв'язку з порушенням відповідачем взятих на себе договірних зобов'язань, а також відсутність у матеріалах справи будь-яких інших укладених між сторонами правочинів, які б передбачали таку міру відповідальності замовника.

Згідно зі статтею 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статті 74 ГПК України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов'язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів.

Статтею 76 ГПК України встановлено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 статті 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до статті 78 ГПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно статті 79 ГПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Положеннями статті 86 ГПК України унормовано, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував та мотиви їх незастосування:

Суд констатує, що позивачем вірно визначено, що спірні правовідносини регулюються нормами Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

Норми права, які застосовував суд, наведено вище.

Судові витрати:

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За таких обставин, враховуючи часткове задоволення позову, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача 2 725 грн. 26 коп. судового збору.

Водночас решта суми сплаченого Підприємцем судового збору в розмірі 337 грн. 57 коп. відшкодуванню за рахунок відповідача не підлягає та залишається за позивачем.

Керуючись ст.ст.46, 73-74, 76-80, 129, 233, 236-238, 240-242 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Позов Фізичної особи-підприємця Вартосюка Юрія Вікторовича задовольнити частково.

2. Стягнути з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив Рівненська Брама" (29000, Хмельницька область, місто Хмельницький, Старокостянтинівське Шосе, будинок 26, ідентифікаційний код: 39839768) на користь Фізичної особи-підприємця Вартосюка Юрія Вікторовича (35051, АДРЕСА_2 ідентифікаційний код: НОМЕР_1) 178 281 (сто сімдесят вісім тисяч двісті вісімдесят одну) грн. 74 коп. основного боргу, 1 426 (одну тисячу чотириста двадцять шість) грн. 25 коп. інфляційних втрат, три проценти річних в розмірі 1 978 (одна тисяча дев'ятсот сімдесят вісім) грн. 00 коп., а також 2 725 (дві тисячі сімсот двадцять п'ять) грн. 26 коп. судового збору.

3. Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

4. У задоволенні позовних вимог Фізичної особи-підприємця Вартосюка Юрія Вікторовича про стягнення з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив Рівненська Брама" 22 502 грн. 48 коп. пені відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Рішення господарського суду Рівненської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного господарського суду в порядку, встановленому ст.ст. 254, 256 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено та підписано "18" вересня 2018 року.

Суддя Войтюк В.Р.

Віддруковано 4 примірники:

1 - до справи;

2 - позивачу рекомендованим (35051, АДРЕСА_2);

3 - позивачу рекомендованим ((33027, АДРЕСА_1)

4 - відповідачу рекомендованим (29000, м. Хмельницький, Старокостянтинівське шосе, 26).