КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"21" вересня 2018 р. Справа№ 910/16078/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Майданевича А.Г.

Суліма В.В.

за апеляційною скаргою Рокитнянського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.07.2018 (повний текст складено 16.07.2018)

за скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Рокитне-цукор»

на бездіяльність Рокитнянського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області

у справі № 910/16078/16 (суддя - Сівакова В.В.)

за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк «Київська Русь» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Банк «Київська Русь» Волкова О.Ю.

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Рокитне-цукор»

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільгосп-Продукт»

3. Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроінвестпродукт»

про стягнення 518 370, 14 грн

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва у справі № 910/16078/16 від 10.07.2018 (повний текст складено 16.07.2018) скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Рокитне-цукор» (далі - ТОВ «Агрофірма «Рокитне-цукор») на бездіяльність Рокитнянського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області (далі - Рокитнянський РВ ДВС ГТУЮ у Київській області) задоволено повністю. Визнано неправомірною бездіяльність заступника начальника відділу Рокитнянського РВ ДВС ГТУЮ у Київській області Воровської Людмили Василівни щодо не здійснення заходів із закінчення виконавчого провадження ВП № 54338900 та виконавчого провадження ВП № 54338091. Зобов'язано заступника начальника відділу Рокитнянського РВ ДВС ГТУЮ у Київській області Воровську Людмилу Василівну винести постанову про закінчення виконавчого провадження ВП № 54338900. Зобов'язано заступника начальника відділу Рокитнянського РВ ДВС ГТУЮ у Київській області Воровську Людмилу Василівну винести постанову про закінчення виконавчого провадження ВП № 54338091. Зобов'язано заступника начальника відділу Рокитнянського РВ ДВС ГТУЮ у Київській області Воровську Людмилу Василівну невідкладно зняти арешт з усього рухомого і нерухомого майна ТОВ «Агрофірма «Рокитне-цукор», а також арешт з грошових коштів ТОВ «Агрофірма «Рокитне-цукор», що містяться на рахунках останньої, відкритих у банківських установах, які були накладені згідно виконавчого провадження ВП № 54338900.

Не погодившись з вказаною ухвалою, Рокитнянський РВ ДВС ГТУЮ у Київській області 27.08.2018 (згідно відтиску штемпеля поштового відділення зв'язку на конверті, в якому надійшла апеляційна скарга) звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.07.2018 та постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні скарги ТОВ «Агрофірма «Рокитне-цукор».

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.09.2018 справу № 910/16078/16 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Коротун О.М., судді: Майданевич А.Г., Сулім В.В.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що наведена апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 3. ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Вимоги до надсилання копії апеляційної скарги сторонам у справі встановлено ст. 259 ГПК України, згідно якої особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Так, скаржником в якості доказу надіслання копії скарги відповідачу 1 у справі приєднано до матеріалів апеляційної скарги фіскальний чек поштового відділення зв'язку. Опису вкладення у цінний лист на адресу відповідача 1 апелянтом не надано. Доказів надсилання апеляційної скарги іншим учасникам справи взагалі не додано.

Таким чином, заявник апеляційної скарги не надав доказів надсилання іншим учасникам справи - позивачу та відповідачам копії апеляційної скарги з додатками.

Крім того, відповідно до вимог п. 2. ч. 3 ст. 258 ГПК України, до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Стаття 4 названого Закону встановлює, що за подання апеляційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( 1762, 00 грн станом на 01.01.2018).

Проте, як видно з матеріалів апеляційної скарги, жодних доказів сплати судового збору апелянт до суду апеляційної інстанції не надав. Разом з цим, скаржником в п. 5 прохальної частини апеляційної скарги порушено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі, оскільки Рокитнянський РВ ДВС ГТУЮ у Київській області є бюджетною установою, фінансування здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України, розрахункове-касове обслуговування здійснюється Державною казначейською службою лише в межах відкритих асигнувань через Головне територіальне управління юстиції у Київській області.

Згідно із ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення від сплати судового збору.

За змістом положень ст. 8 Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу (в тому числі й органів державної влади) перед законом і судом.

Отже, за приписами зазначеної норми, звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у ст. 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. При цьому оскільки ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати. (Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 12.03.2018 у справі №916/1726/17).

Враховуючи даний принцип, а також положення ст. 5 Закону України "Про судовий збір", господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору.

В свою чергу, особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до прийняття постанови у справі.

Так, звертаючись з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, останнє було обґрунтовано апелянтом тим, що останній є бюджетною установою, фінансування здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України, розрахункове-касове обслуговування здійснюється Державною казначейською службою лише в межах відкритих асигнувань через Головне територіальне управління юстиції у Київській області. Таким чином, майновий стан апелянта не дозволяє йому на даний час сплачувати будь-які судові збори.

Проте, зважаючи на те, що до клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору не було надано жодного доказу, який би підтверджував, що його матеріальний стан не дає можливості здійснити оплату судового збору в належному порядку та розмірі, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання про відстрочення сплати судового збору підлягає відхиленню, у зв'язку з необґрунтованістю та з урахуванням принципу рівності сторін.

Відтак, як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, скаржником до її матеріалів не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Приписами ч. 2 ст. 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Отже, наявні підстави для застосування судом апеляційної інстанції ч. 2 ст. 260 ГПК України та залишення без руху поданої апеляційної скарги.

З врахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, слід запропонувати апелянту надіслати іншим учасникам справи копії апеляційної скарги та сплатити судовий збір у встановленому відповідним законодавством порядку та розмірі (1 762,00 грн), про що надати суду докази.

Керуючись статтями 174, 234, 258, 260, Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Рокитнянського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області на ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.07.2018 у справі №910/16078/16 залишити без руху.

2. Роз'яснити Рокитнянському районному відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали особа має право усунути наведені недоліки, шляхом подання до суду відповідної заяви та доказів.

3. Попередити Рокитнянський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, що у разі ненадання доказів направлення іншим учасникам справи копій апеляційної скарги та доказів, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 1 762,00 грн у зазначений строк, суд апеляційної інстанції не приймає таку апеляційну скаргу до розгляду та повертає скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді А.Г. Майданевич

В.В. Сулім