КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про закриття апеляційного провадження

"13" вересня 2018 р. Справа№ 3/364

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Зубець Л.П.

суддів: Алданової С.О.

Смірнової Л.Г.

секретар судового засідання Іванов О.О.

за участю представників згідно протоколу судового засідання

розглянувши у відкритому судовому засіданні

апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства

"Проектно- технологічний інститут "Київоргбуд"

на рішення Господарського суду міста Києва

від 09.08.2007

у справі № 3/364 (суддя Сівакова В.В.)

за позовом Акціонерного товариства холдингової компанії "Київміськбуд"

до Департаменту комунальної власності міста

Києва виконавчого органу Київської міської ради

(Київської міської державної адміністрації)

про визнання права власності на майно та зобов'язання

оформити право власності

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі №3/364 позов задоволено повністю.

Визнано право власності за Акціонерним товариством холдинговою компанією "Київміськбуд" на нежилі приміщення в адміністративному будинку по вул. Суворова, 4/6 літера "А" у м. Києві, які складаються з приміщень: №№1-12 (групи приміщень № 23) площею 646,50 кв. м. підвалу 1 рівень; приміщень №№1-7 (групи приміщень № 1) площею 110,90 кв. м.; приміщень №№ 1, 2 (групи приміщень № 2) площею 574,90 кв. м.; приміщень №№ І-X місця спільного користування площею 144,10 кв. м. першого поверху всього площею 829,90 кв. м.; приміщень №№1-34 (групи приміщень № 5) площею 802,70 кв. м.; приміщень №№І -IV місця спільного користування площею 42,10 кв. м. другого поверху всього площею 844,80 кв. м.; приміщень №№1-26 (групи приміщень № 6) площею 594,10 кв. м.; приміщень №№І, II місця спільного користування площею 35,40 кв. м. третього поверху всього площею 629,50 кв. м.; приміщень №№1-21 (групи приміщень № 7) площею 563,60 кв. м.; приміщень №№ І, II місця спільного користування площею 35,40 кв. м. четвертого поверху всього площею 599 кв. м.; приміщень №№1, 2, 2 а, 3-12, 12 а, 13-20, 20 а, 21-30 (групи приміщень № 8) площею 588,90 кв. м.; приміщень №№І, II місця спільного користування площею 34,80 кв. м. п'ятого поверху всього площею 623,70 кв. м.; приміщень №№1 - б, 6 а, 7-11, 11 а, 12-24, 24 а, 25-27 (групи приміщень № 9) площею 595,40 кв. м.; приміщення №№ І, II місця спільного користування площею 34,50 кв. м. шостого поверху всього площею 629,90 кв. м.; приміщень №№1-31 (груп приміщень № 10) площею 575,60 кв. м.; приміщень №№ І, II місця спільного користування площею 35,90 кв. м. сьомого поверху всього площею 611,50 кв. м.

Зобов'язано Головне управління комунальної власності м. Києва оформити Акціонерному товариству холдинговій компанії "Київміськбуд" право власності та видати свідоцтво про право власності на нежилі приміщення в адміністративному будинку по вул. Суворова, 4/6 літера "А", у м. Києві, загальною площею 5 414,80 кв. м., які складаються з приміщень: №№1-12 (групи приміщень № 23) площею 646,50 кв. м. підвалу 1 рівень; приміщень №№ 1-7 (групи приміщень № 1) площею 110,90 кв. м.; приміщень №№1, 2 (групи приміщень № 2) площею 574,90 кв. м.; приміщень №№І-X місця спільного користування площею 144,10 кв. м. першого поверху всього площею 829,90 кв. м.; приміщень №№1-34 (групи приміщень № 5) площею 802,70 кв. м.; приміщень №№І -IV місця спільного користування площею 42,10 кв. м. другого поверху всього площею 844,80 кв. м.; приміщень №№ 1-26 (групи приміщень № 6) площею 594,10 кв. м.; приміщень №№І, II місця спільного користування площею 35,40 кв. м. третього поверху всього площею 629,50 кв. м.; приміщень №№1-21 (групи приміщень № 7) площею 563,60 кв. м.; приміщень №№І, II місця спільного користування площею 35,40 кв. м. четвертого поверху всього площею 599 кв. м.; приміщень №№1, 2, 2 а, 3-12, 12 а, 13-20, 20 а, 21-30 (групи приміщень № 8) площею 588,90 кв. м.; приміщень №№І, II місця спільного користування площею 34,80 кв. м. п'ятого поверху всього площею 623,70 кв. м.; приміщень №№1- б, 6 а, 7-11, 11 а, 12-24, 24 а, 25-27 (групи приміщень № 9) площею 595,40 кв. м.; приміщення №№І, II місця спільного користування площею 34,50 кв. м. шостого поверху всього площею 629,90 кв. м.; приміщень №№ 1-31 (груп приміщень № 10) площею 575,60 кв. м.; приміщень №№І, II місця спільного користування площею 35,90 кв. м. сьомого поверху всього площею 611,50 кв. м.

Ухвалено стягнути з Головного управління комунальної власності м. Києва на користь Акціонерного товариства холдингової компанії "Київміськбуд" 170 (сто сімдесят) грн. витрат по сплаті державного мита та 118 (сто вісімнадцять) грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням місцевого господарського суду, Публічне акціонерне товариство "Проектно-технологічний інститут "Київоргбуд" (ПАТ «ПТІ «Київоргбуд») у 2017 році, посилаючись на положення ч. 1 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України (ГПК України), згідно яких особи, які не брали участь у справі, мають право подати апеляційну скаргу на рішення місцевого господарського суду, якщо господарський суд вирішив питання про їх права та обов'язки, звернулося до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просило скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі №3/364 та прийняти нове рішення, яким відмовити у позові повністю.

Зокрема, ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» зазначив, що місцевий господарський суд оскаржуваним рішенням від 09.08.2007 у справі №3/364 позбавив його права власності на частину приміщень будівлі по вул. Суворова, 4/6, що була передана ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" до статутного фонду у процесі приватизації ще у 1995 році на підставі Наказу Управління комунального майна Київської міської державної адміністрації №29 від 04.05.1995 "Про створення відкритого акціонерного товариства "Проектно-технологічний інститут "Київоргбуд" та затвердження його Статуту".

Окрім того, в тексті апеляційної скарги було викладено клопотання про поновлення пропущеного строку, встановленого для подання апеляційної скарги на рішення суду, обґрунтоване тим, що лише 31.05.2017 ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» дізналося про рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі №3/364, що унеможливило своєчасне подання апеляційної скарги у законодавчо встановлений для цього строк.

Також в прохальній частині апеляційної скарги ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» просить залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ПАТ «ПТІ «Київоргбуд».

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 19.06.2017, клопотання про відновлення пропущеного процесуального строку для подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі №3/364 відхилено. Апеляційну скаргу ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» на рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі №3/364 повернуто.

Постановою Вищого господарського суду України від 11.10.2017 у справі №3/364, касаційну скаргу ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» задоволено. Ухвалу Київського апеляційного господарського суду від 19.06.2017 скасовано, справу №3/364 передано на розгляд до Київського апеляційного господарського суду.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 07.11.2017, заяву суддів Київського апеляційного господарського суду: Баранця О.М. (головуючий), Сітайло Л.Г., Пашкіної С.А. про самовідвід від розгляду апеляційної скарги ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» на рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі № 3/364 задоволено, справу передано для визначення складу суду відповідно до ч. 3 ст. 2-1 ГПК України.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 13.11.2017 клопотання ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі № 3/364 задоволено та відновлено пропущений строк. Апеляційну скаргу ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» у справі № 3/364 прийнято до провадження.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 28.11.2017 у справі №3/364 (з урахуванням ухвали від 06.12.2017 про виправлення описки в ухвалі від 28.11.2017) залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача- ПАТ «ПТІ «Київоргбуд».

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 28.11.2017 (з урахуванням ухвали від 06.12.2017 про виправлення описки в постанові від 06.12.2017) апеляційну скаргу ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» залишено без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі №3/364 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 21.03.2018 касаційну скаргу ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» - задоволено частково. Постанову Київського апеляційного господарського суду від 28.11.2017 у справі №3/364 - скасовано та направлено справу №3/364 на новий розгляд до Київського апеляційного господарського суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.04.2018 апеляційну скаргу ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» у справі №3/364 передано на розгляд колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Зубець Л.П., судді Алданова С.О., Ткаченко Б.О.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 18.04.2017 у справі №3/364 апеляційну скаргу ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» на рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі №3/364- залишено без руху. Зобов'язано ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали подати до Київського апеляційного господарського суду оригінал апеляційної скарги від 31.05.2017 №30/240 з доданими до неї додатками.

Через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» надійшли:

- 03.05.2018 клопотання про залучення оригіналу апеляційної скарги від 31.05.2017 №30/240 з доданими до неї додатками до матеріалів справи №3/364;

- 04.05.2018 клопотання про подання додаткових пояснень у справі.

Зазначені клопотання ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» були задоволені судом апеляційної інстанції, надані документи залучені до матеріалів справи.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 10.05.2018 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» колегією суддів у складі: головуючий суддя - Зубець Л.П., судді - Алданова С.О., Ткаченко Б.О. та призначено до розгляду в судовому засіданні на 07.06.2018.

Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.06.2018, у зв'язку із перебуванням судді Ткаченка Б.О. на лікарняному, сформовано для розгляду апеляційної скарги ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» у справі №3/364 колегію суддів у складі головуючого судді: Зубець Л.П., суддів: Пашкіної С.А., Алданової С.О.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 07.06.2018 прийнято справу №3/364 до провадження колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Зубець Л.П., суддів: Пашкіної С.А., Алданової С.О. Розгляд апеляційної скарги ухвалено здійснювати у раніше призначений час 07.06.2018.

Відповідно до ч. 2 ст. 216 ГПК України в судовому засіданні 07.06.2018 оголошено перерву до 21.06.2018.

14.06.2018 через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від позивача надійшла заява про відвід судді Київського апеляційного господарського суду Пашкіної С.А.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 18.06.2018 у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" про відвід судді Пашкіної С.А. у справі №3/364 відмовлено.

Водночас з метою виключення сумнівів про упередженість судді при розгляді справи №3/364, забезпечення довіри до судової влади України, суддя Київського апеляційного господарського суду Пашкіна С.А. заявила самовідвід.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 18.06.2018 заяву про самовідвід судді Київського апеляційного господарського суду Пашкіної С.А. від розгляду справи №3/364 за апеляційною скаргою ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» на рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 по справі №3/364 задоволено.

Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.06.2018, у зв'язку із задоволенням заяви про самовідвід судді Пашкіної С.А., сформовано для розгляду апеляційної скарги ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» у справі №3/364 колегію суддів у складі головуючого судді: Зубець Л.П., суддів: Алданової С.О., Агрикової О.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 18.06.2018 колегією суддів у складі: головуючий суддя Зубець Л.П., суддів: Алданової С.О., Агрикової О.В., прийнято справу №3/364 до провадження. Розгляд апеляційної скарги ухвалено здійснювати у раніше призначений час 21.06.2018.

18.06.2018 через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від апелянта надійшли доповнення до відповіді на відзив на апеляційну скаргу.

19.06.2018 через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від позивача надійшли заперечення щодо долучення відповіді на відзив на апеляційну скаргу від 06.06.2018, заперечення на клопотання про подання додаткових пояснень у справі від 04.05.2018, клопотання про подання додаткових пояснень у справі від 05.06.2018 та клопотання від 07.06.2018 про витребування оригіналу реєстраційного посвідчення київського міського бюро технічної інвентаризації від 21.07.1999.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 21.06.2018 розгляд справи №3/364 відкладено на 12.07.2018.

05.07.2018 Через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» надійшла заява про відвід суддів Зубець Л.П., Алданової С.О.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 05.07.2018, враховуючи, що колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого суддям Київського апеляційного господарського суду Зубець Л.П., Алданової С.О. відводу, матеріали справи №3/364 передані на здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою для вирішення питання про відвід відповідно до положень ст. 32 ГПК України.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 10.07.2018 колегії суддів у складі: головуючий суддя Тарасенко К.В., суддів: Іоннікової І.А., Тищенко О.В., у задоволенні заяви ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» про відвід суддів Зубець Л.П., Алданової С.О. від розгляду апеляційної скарги ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» на рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі № 3/364 відмовлено.

10.07.2018 через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду надійшли:

- від позивача заперечення щодо долучення доповнення до відповіді на відзив на апеляційну скаргу від 18.06.2018;

- від ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» заперечення проти заперечень позивача від 19.06.2018.

12.07.2018 розгляд апеляційної скарги ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» на рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі № 3/364 не відбувся у зв'язку з перебуванням головуючого судді Зубець Л.П. на лікарняному.

З огляду на вихід головуючого судді Зубець Л.П. з лікарняного та необхідністю розгляду апеляційної скарги ПАТ «ПТІ «Київоргбуд», справа №3/364 має бути призначена до розгляду.

Відповідно до ч. 13 ст. 32 ГПК України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

У зв'язку із перебуванням судді Агрикової О.В., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, у відпустці з 23.07.2018 по 23.08.2018, розпорядженням керівника апарату суду від 13.08.2018 №09.1-08/2262/18 призначено повторний автоматизований розподіл справи №3/364.

Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.08.2018, сформовано для розгляду апеляційної скарги у справі №3/364 колегію суддів у складі головуючого судді: Зубець Л.П., суддів: Алданової С.О., Смірнової Л.Г.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 13.08.2018 колегією суддів у складі: головуючий суддя Зубець Л.П., суддів: Алданової С.О., Смірнової Л.Г., прийнято справу №3/364 до провадження та призначено до розгляду на 06.09.2018.

04.09.2018 та 05.09.2018 через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» надійшли:

- заперечення проти заперечень позивача поданих 10.07.2018;

- клопотання про витребування у позивача для огляду в судовому засіданні оригіналу реєстраційного посвідчення Київського міського бюро технічної інвентаризації від 21.07.1999 та відкласти розгляд справи №3/364 на іншу дату.

06.09.2018 через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» надійшла заява про відвід судді Смірнової Л.Г.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 13.08.2018 колегією суддів у складі: головуючий суддя Зубець Л.П., суддів: Алданової С.О., Смірнової Л.Г. відмовлено у задоволенні заяви ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» про відвід судді Смірнової Л.Г. у справі № 3/364, матеріали справи №3/364 передано на здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою для вирішення питання про відвід відповідно до положень ст. 32 ГПК України.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 10.09.2018 колегії суддів у складі: головуючий суддя Буравльов С.І., суддів: Андрієнко В.В., Власов Ю.Л. відмовлено у задоволенні заяви ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» про відвід судді Смірнової Л.Г. у справі № 3/364, розгляд апеляційної скарги ухвалено здійснювати у раніше призначений час 13.09.2018.

12.09.2018 через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від позивача надійшли заперечення проти доводів, викладених у запереченнях ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" від 04.09.2018, а також клопотання про закриття апеляційного провадження у справі.

13.09.2018 через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду надійшли від ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» клопотання про не допуск представника позивача до участі у справі, клопотання про залучення у справі правонаступника Головного управління комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та клопотання про відкладення розгляду справи.

В судове засідання з'явились представники ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» та позивача. Представник Головного управління комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не з'явився, хоча був належним повідомлений про час та дату розгляду справи, причини неявки суд не повідомив.

Враховуючи те, що в матеріалах справи містяться докази належного повідомлення всіх учасників судового процесу про час та місце проведення судового засідання по розгляду апеляційної скарги, а строки розгляду апеляційної скарги обмежені ст. 273 ГПК України, колегія суддів, вважає можливим розглядати справу без участі представника відповідача, оскільки відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Представники позивача та ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» підтримали заявлені клопотання, за винятком клопотання про не допуск до участі у справі представника позивача, яке не розглядається судом.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 13.09.2018 колегією суддів у складі: головуючий суддя Зубець Л.П., суддів: Алданової С.О., Смірнової Л.Г. задоволено клопотання ПАТ «ПТІ «Київоргбуд»:

- змінено найменування відповідача- Головне управління комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на його правонаступника Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації);

- відмовлено в задоволенні клопотання ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» про відкладення розгляду справи, а також в задоволенні клопотання про витребування оригіналу реєстраційного посвідчення Київського міського бюро технічної інвентаризації від 21.07.1999 з підстав їх необґрунтованості.

Розглянувши клопотання позивача про закриття апеляційного провадження у справі, заслухавши доводи представників учасників справи, проаналізувавши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про достатність підстав для задоволення заявленого клопотання з огляду на таке.

Стаття 129 Конституції України встановлює серед основних засад судочинства, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Вказана конституційна норма конкретизована законодавцем в ст. 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", згідно з якою учасники судового процесу та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Отже, реалізація конституційного права на оскарження судового рішення названим Законом ставиться в залежність від положень процесуального закону.

Згідно зі ст. 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов'язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, вказана стаття визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов'язків. При цьому, на відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв'язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її (1) право, (2) інтерес, (3) обов'язок і такий зв'язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Суд наголошує на тому, що судове рішення, оскаржуване не залученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов'язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення господарським судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов'язки цієї особи у відповідних правовідносинах. Рішення є таким, що прийняте про права та обов'язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов'язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов'язки таких осіб. В такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (Конвенція) положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов'язків. Будь-який інший правовий зв'язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Після прийняття апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції з'ясовує, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, інтереси та (або) обов'язки скаржника і які конкретно. Встановивши такі обставини, суд вирішує питання про залучення скаржника до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та, як наслідок, скасування судового рішення на підставі п. 4 ч. 3 ст. 277 ГПК України, оскільки таке порушення норм процесуального права є в будь - якому випадку підставою для скасування рішення місцевого господарського суду, якщо господарський суд прийняв судове рішення про права, інтереси та (або) обов'язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов'язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов'язки такої особи не вирішувалося, то апеляційний господарський суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження на підставі п. 3 ч. 1 ст. 264 ГПК України, оскільки у такому випадку не існує правового зв'язку між скаржником і сторонами у справі, в зв'язку з чим відсутній суб'єкт апеляційного оскарження.

Таким чином, суд апеляційної інстанції має першочергово з'ясувати, чи стосується оскаржуване судове рішення безпосередньо прав та обов'язків скаржника, та лише після встановлення таких обставин, вирішити питання про залучення такої особи у якості третьої особи та про скасування судового рішення, а у випадку встановлення, що права заявника оскаржуваним судовим рішенням не порушені та питання про її права і обов'язки стосовно сторін у справі судом першої інстанції не вирішувалися - закрити апеляційне провадження, оскільки в останньому випадку така особа не має права на апеляційне оскарження рішення суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду №911/2635/17 від 11.07.2018.

Поряд з цим, у постанові Верховного Суду від 28.03.2018 по справі 3/364, якою справу №3/364 було направлено на новий розгляд до Київського апеляційного господарського суду, зазначено, що «…суд апеляційної інстанції мав першочергово з'ясувати, чи зачіпає оскаржуване судове рішення безпосередньо права та обов'язки скаржника, та лише після встановлення таких обставин, вирішити питання про залучення такої особи у якості третьої особи та про скасування судового рішення, а у випадку встановлення, що права заявника оскаржуваним судовим рішенням не порушені та питання про її права і обов'язки стосовно сторін у справі судом першої інстанції не вирішувалися - припинити апеляційне провадження, оскільки в останньому випадку така особа за приписами ст. 91 ГПК України не має права на апеляційне оскарження рішення суду. Якщо скаржник не довів, що рішення прийнято про його права і обов'язки, у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для залучення його у якості третьої особи згідно ст. 27 ГПК України…».

Вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, є обов'язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи згідно із ч. 1 ст. 316 ГПК України, відтак повинні враховуватись колегією суддів під час розгляду апеляційної скарги ПАТ "ПТІ "Київоргбуд".

Позивач на підтвердження доводів, викладених у клопотанні про закриття провадження у справі зазначає, що ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" не надав належних та допустимих доказів на підтвердження своїх майнових претензій щодо адмінбудівлі по вул.Суворова, 4/6, в тому числі жодного правовстановлюючого документу, який був належним чином оформлений відповідно до законодавства, яке діяло на момент завершення приватизації Регіональним відділенням Фонду державного майна України по місту Києву (РВ ФДМУ по м. Києву) обох підприємств, а саме 12.07.1999. Більше того, на думку позивача, за умови отримання такого правовстановлюючого документу, ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" зобов'язаний був би зареєструвати право власності в органах бюро технічної інвентаризації. Окрім цього, позивач посилається на обставини, встановлені у рішенні Господарського суду міста Києва від 26.07.2017 по справі №910/6093/17, залишеним без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 05.10.2017, де уже з'ясовувались питання майнових претензій ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" на спірний об'єкт нерухомого майна та досліджувались докази, подані останнім у цій справі.

В свою чергу ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" заперечував проти заявленого клопотання, зазначивши, що господарський суд першої інстанції своїм рішенням позбавив ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" права власності на частину приміщень будівлі по вул.Суворова, 4/6, що були передані ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" до статутного фонду у процесі приватизації ще у 1995 році на підставі наказу Управління комунального майна Київської міської державної адміністрації №29 від 04.05.1995 "Про створення відкритого акціонерного товариства «Проектно-технологічний інститут "Київоргбуд" та затвердження його Статуту", тобто до прийняття наказу РВ ФДМУ по м.Києву "Про завершення приватизації акціонерного товариства" №411 від 12.07.1999. Також ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" посилається і на ту обставину, що господарський суд першої інстанції не встановив усього кола користувачів (власників) будівлі по вул.Суворова, 4/6, які також користуються приміщеннями першого поверху, підвалу та всіма поверхами вказаної будівлі.

Як вбачається з матеріалів справи, та встановлено судом апеляційної інстанції відповідно до розпорядження Представника Президента України в м. Києві від 12.09.1994 №786, рішенням Виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів №147 від 15.05.1995 "Про створення державної комунальної холдингової компанії "Київміськбуд" було вирішено створити державну комунальну холдингову компанію «Київміськбуд» на базі відкритих акціонерних товариств - дочірніх підприємств та затвердити її статут.

12.07.1999 Наказом РВ ФДМУ по м.Києву "Про завершення приватизації акціонерного товариства" №411 було підтверджено факт завершення процесу приватизації АТ ХК "Київміськбуд" та видано Перелік нерухомого майна, що увійшло до статутного фонду АТ в процесі приватизації, серед якого є адмінбудинок по вул. Суворова 4/6.

Відповідно до Інструкції про порядок державної реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, що перебувають у власності юридичних та фізичних осіб, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 09.06.1998 №121 (чинної на момент спірних правовідносин) (Інструкція 121) серед правовстановлюючих документів, на підставі яких проводиться державна реєстрація права власності на об'єкти нерухомого майна є Накази органів Фонду державного майна з додатком - переліком об'єктів нерухомого майна про передачу у власність цих об'єктів акціонерним товариствам.

Пунктом 1.6 Інструкції 121 передбачено, що державна реєстрація права власності на об'єкти нерухомого майна в бюро технічної інвентаризації є обов'язковою для власників, незалежно від форми власності.

Реєстрація провадиться на підставі правовстановлюючих документів і на оригіналі правовстановлюючого документа робиться реєстраційний напис. Якщо на правовстановлюючому документі немає місця для реєстраційного напису, то видається реєстраційне посвідчення, яке є невід'ємною частиною такого документа. (п.2.1 Інструкція 121).

Як підтверджується матеріалами справи, Перелік нерухомого майна, що передається у власність АТ та є додатком до наказу РВ ФДМУ по м.Києву "Про завершення приватизації акціонерного товариства" від 12.07.1999 №411, був зареєстрований в бюро технічної інвентаризації, про що було видане реєстраційне посвідчення.

Серед об'єктів нерухомого майна, що було передано до статутного фонду акціонерного товариства «Холдингова Компанія "Київміськбуд", згідно з Переліком нерухомого майна, що передається у власність зазначеному товариству, який є правовстановлюючим документом в розумінні чинного на той час законодавства, та який був зареєстрований в бюро технічної інвентаризації, був адмінбудинок по вул.Суворова, 4/6.

Отже, виходячи з наявних в матеріалах справи доказів, АТ ХК "Київміськбуд" є власником адмінбудівлі по вул.Суворова, 4/6.

В той же час, ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" стверджує, що відповідно до наказу Управління комунального майна Київської міської державної адміністрації №29 від 04.05.1995 "Про створення відкритого акціонерного товариства "Проектно-технологічний інститут "Київоргбуд" та затвердження його Статуту", Управлінням комунального майна Київської міської державної адміністрації передано ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" до статутного фонду 6 (шість) об'єктів нерухомого майна, серед яких будівля Інженерного корпусу за адресою: м. Київ, вул. Суворова, 4/6. В доповнення ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" заявляє, що передача відповідного об'єкта нерухомого майна до статутного фонду ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" відбулась саме згідно із зазначеним наказом Управління комунального майна Київської міської державної адміністрації №29 від 04.05.1995, що підтверджується зокрема листом Головного управління комунальної власності м. Києва Київської міської державної адміністрації від 21.05.2004 №042/12/27-2964, яким ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" був наданий Перелік майна, переданого до статутного фонду відкритого акціонерного товариства "Проектно-технологічний інститут "Київоргбуд".

Тобто, ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" вважає, що передача ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" об'єкту нерухомого майна - будівлі по вул.Суворова, 4/6 відбулась згідно з наказом Управління комунального майна Київської міської державної адміністрації №29 від 04.05.1995 "Про створення відкритого акціонерного товариства "Проектно-технологічний інститут "Київоргбуд" та затвердження його Статуту" і вже належала ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" на праві приватної власності. Тобто передача ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" всієї будівлі по вул.Суворова, 4/6 відбулась раніше, ніж була завершена приватизація АТ ХК "Київміськбуд" і прийнято наказ РВ ФДМУ по м.Києву №411 від 12.07.1999, згідно з додатком якого адмінбудівля по вул.Суворова, 4/6 була передана АТ ХК "Київміськбуд".

З аналізу доказів, наявних в матеріалах справи, норм законодавства, яке регулює спірні правовідносини, колегія суддів доходить висновку про недоведеність зазначених вище обставин, на які посилається апелянт ПАТ "ПТІ "Київоргбуд".

Зокрема, як встановлено колегією суддів, Наказом Управління комунального майна Київської міської державної адміністрації № 29 від 04.05.1995 "Про створення відкритого акціонерного товариства "Проектно-технологічний інститут "Київоргбуд" та затвердження його Статуту", було наказано створити відкрите акціонерне товариство "Проектно-технологічний інститут "Київоргбуд", затверджено Акт оцінки вартості цілісного майнового комплексу державного комунального інституту «Київоргбуд» та затверджено його Статут.

Проте, колегія суддів звертає увагу на те, що ні Наказ Управління комунального майна Київської міської державної адміністрації № 29 від 04.05.1995, ні Акт оцінки вартості цілісного майнового комплексу державного комунального інституту "Київоргбуд", що є Додатком №1 до вказаного наказу, не містить жодної інформації про передачу у статутний фонд товариства нерухомого майна - Інженерного корпусу по вул. Суворова, 4/6 м. Київ.

В той же час, 12.07.1999 РВ ФДМУ по м.Києву було видано Наказ № 413 "Про завершення приватизації акціонерного товариства" в якому вказано: "Вважати процес приватизації відкритого акціонерного товариства "Проектно-технологічний інститут "Київоргбуд" завершеним".

Проте Перелік нерухомого майна, що передається у власність позивачу та який є правовстановлюючим документом, не було видано, а сам по собі Наказ РВ ФДМУ по м.Києву від 12.07.1999 №413 "Про завершення приватизації акціонерного товариства" не є правовстановлюючим документом.

З матеріалів справи також вбачається, що на запит ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» від 01.03.2004 Головним управлінням комунальної власності м. Києва згідно супровідного листа від 21.05.2004 №042/12/27-2964 було надано Перелік майна, переданого до статутного фонду ВАТ "Проектно-технологічний інститут "Київоргбуд".

Тобто, фактично, через п'ять років після завершення приватизації, Головним управлінням комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) був виданий документ, на підставі якого ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» вважає, що він отримав майно.

Відповідно до Положення про Головне управління комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 10.07.2003 №584/744, діючого на той час, у Головного управління комунальної власності м.Києва, відсутні були будь-які повноваження щодо видачі Переліку майна, переданого до статутного фонду ВАТ "ПТІ "Київоргбуд", яке не відноситься до комунальних підприємств.

Колегія суддів також зауважує, що вказані вище письмові докази уже досліджувались, а відповідні обставини, на підтвердженнях яких вони були подані, встановлені у рішенні Господарського суду міста Києва від 26.07.2017 у справі №910/6093/17 за позовом ПАТ «ПТІ «Київоргбуд» до РВ ФДМУ по м.Києву, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: позивач та Київська міська рада, про визнання недійсним пункту 3 Переліку нерухомого майна, що передається у власність акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд", що є додатком до Наказу РВ ФДМУ по м.Києву №411 від 12.07.1999 стосовно адмінбудинку за адресою: вул. Суворова, 4/6, з моменту його прийняття. Зазначене рішення суду залишене без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 05.10.2017 та постановою Верховного Суду від 22.03.2018. Тобто, згадані вище обставини, з огляду на суб'єктний склад учасників цієї справи на стадії апеляційного провадження не потребують додаткового доказування відповідно до ч. 4 ст. 75 ГПК України.

Окрім цього, відповідно до Тимчасового положення про порядок державної реєстрації права власності та інших речових прав на нерухоме майно, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 07.02.2002 №7/5, в редакції 2004, передбачено, що обов'язковій реєстрації прав підлягає право власності на нерухоме майно фізичних та юридичних осіб, у тому числі іноземців та осіб без громадянства, іноземних юридичних осіб, міжнародних організацій, іноземних держав, а також територіальних громад в особі органів місцевого самоврядування та держави в особі органів, уповноважених управляти державним майном (п.1.5).

В той же час ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" не надав доказів реєстрації за собою права власності в бюро технічної інвентаризації на спірний об'єкт нерухомого майна по вул. Суворова 4/6.

Поряд з цим, колегією суддів відхиляються доводи та посилання ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" на файли звукозаписів засідань від 22.03.2018 у справі №910/6093/17, а також інші докази, надані ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" разом із апеляційною скаргою та іншими процесуальними документами, оскільки зазначені докази не є належними та допустимими в розумінні ст.ст. 76, 77 ГПК України та не підтверджують обставин набуття права власності ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" на оскаржуваний об'єкт нерухомого майна по вул. Суворова, 4/6, зокрема на момент винесення оскаржуваного рішення. Більше того, такі доводи спростовуються доведеністю обставин набуття права власності позивачем на вказаний вище спірний об'єкт нерухомості. Суд також оцінює критично посилання ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" на окремі обставини, встановлені у постанові Верховного Суду від 22.03.2018 у справі №910/6093/17, з огляду на вимоги ст. ст. 300, 309 ГПК України, тобто, з урахуванням залишення вказаною постановою Верховного Суду рішень судів попередніх інстанцій у справі №910/6093/17 без змін, що, в свою чергу, не може свідчити про виникнення (встановлення) нових обставин та їх звільнення від доказування в розумінні ч. 4 ст. 75 ГПК України.

Отже, оскільки ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" не надав належних та допустимих доказів набуття права власності на спірний об'єкт нерухомого майна по вул. Суворова 4/6, а також реєстрації за собою відповідного права власності в бюро технічної інвентаризації відповідно до вимог застосовного законодавства, яке діяло в період спірних правовідносин, колегія суддів доходить висновку, що ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" не довів, що є власником будівлі по вул.Суворова 4/6.

За таких обставин, а також враховуючи той факт, що ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" не брав участі у розгляді справи в суді першої інстанції, колегія суддів доходить висновку про те, що рішенням Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі №3/364 питання про права, інтереси та (або) обов'язки ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" не вирішувалося.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 264 ГПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов'язки, якщо встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов'язки такої особи не вирішувалося.

Про закриття апеляційного провадження суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу, яка може бути оскаржена в касаційному порядку (ч.2 ст.264 ГПК України).

Враховуючи встановлені колегією суддів обставини, апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" на рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі №3/364 підлягає закриттю. Як наслідок, виключається необхідність розгляду клопотання ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" про залучення останнього до розгляду справи як третьої особи.

З приводу посилань ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" на практику Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) (зокрема N 73049/01, п. 83, ECHR 2007-I, "Кузнецов та інші проти Росії"), а також рішення ЄСПЛ від 21.01.1999 у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007 у справі «Красуля проти Росії», від 05.05.2011 у справі «Ільяді проти Росії» тощо, колегія суддів додатково вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Тобто, Конвенцією гарантований захист для осіб, чиї права порушені.

Окрім цього, необхідно зауважити, що господарське судочинство здійснюється відповідно до принципів, закріплених у ч. 3 ст. 2 ГПК України, де, серед іншого, визначено принципи верховенства права та змагальності сторін.

Принцип верховенства права, в свою чергу, охоплює принцип правової визначеності. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу resjudicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов'язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини» (справа «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-IX).

Принцип змагальності, у свою чергу, тісно пов'язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з'ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

Так, згідно зі статтями 73, 74, 77, 79 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Незважаючи на обставину подання апеляційної скарги з істотним порушенням строків апеляційного оскарження (тобто більш як 9 років з моменту винесення оскаржуваного рішення), на переконання колегії суддів, ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" було забезпечено належний доступ до правосуддя та можливість доведення своєї позиції доступними процесуальними інструментами. В той же час, ПАТ "ПТІ "Київоргбуд" не довів належними допустимими доказами, що рішення господарського суду м. Києва від 09.08.2007 у справі №3/364 стосується його прав та обов'язків.

Надаючи оцінку доводам всіх учасників судового процесу, колегією суду враховано вимоги, встановлені ч. 5 ст. 236, п. 3 ч. 1 ст. 234 ГПК України, та, з огляду на достатність зібраних та оцінених доказів відповідно до ст.ст. 79, 86 ГПК України та вказівки Верховного Суду, викладені у постанові від 21.03.2018 по справі №3/364, зазначено у мотивувальній частині ухвали мотиви, з яких дійшла відповідних висновків про закриття апеляційного провадження.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 ЄСПЛ у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив ЄСПЛ від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому ЄСПЛ зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні ЄСПЛ «Серявін та інші проти України» (SERYAVIN OTHERS v. UKRAINE) вказано, що усталеною практикою ЄСПЛ, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. ) від 09.12.1994, серія A, 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen),/97, п. 36, від 01.07.2003).

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v.), №49684/99, п. 30, від 27.09.2001).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного суду по справі №910/13407/17.

Керуючись ст. ст. 234, 235, п. 3 ч. 1 ст. 264 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" про закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Проектно- технологічний інститут "Київоргбуд" у справі №3/364 задовольнити.

2. Апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Проектно- технологічний інститут "Київоргбуд" на на рішення Господарського суду міста Києва від 09.08.2007 у справі №3/364 закрити.

3. Матеріали справи №3/364 повернути до суду першої інстанції.

4. Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в силу п. 3 ч. 1 ст. 287 ГПК України протягом двадцяти днів з дня складення її повного тексту відповідно до ст. 288 ГПК України.

Головуючий суддя Л.П. Зубець

Судді С.О. Алданова

Л.Г. Смірнова

Дата складання повного тексту ухвали суду 18.09.2018.