ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" вересня 2018 р. Справа № 920/85/18

Колегія суддів у складі:

головуючий суддя Россолов В.В., суддя Гетьман Р.А., суддя Сіверін В. І.,

за участю секретаря судового засідання Шило А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу відповідача (вх. №1531 С/1-42) на рішення Господарського суду Сумської області від 14 червня 2018 року у справі № 920/85/18 (м.Суми, суддя Спиридонова Н.О., повний текст підписано 25 червня 2018 року),

за позовом: фізичної особи-підприємця Василенко Євгена Васильовича (АДРЕСА_1, 42004, ідентифікаційний номер НОМЕР_1),

до відповідача: Управління поліції охорони в Сумській області (вул. Псільська, буд. 36, м. Суми, 40022, ідентифікаційний код 40108871),

про стягнення 5586562,50 грн,-

ВСТАНОВИЛА:

Позивач, Фізична особа-підприємець Василенко Євген Васильович, звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача на свою користь грошові кошти в сумі 5586562,50 грн (700000,00 грн, 165625,00 доларів США, що станом на 07.02.2018 еквівалентно 4548062,50 грн та 10000,00 Євро, що станом на 07.02.2018 еквівалентно 338500,00 грн) на відшкодування матеріальної шкоди (збитків), понесених позивачем у зв?язку з неналежним виконання відповідачем взятих на себе зобов'язань за договором № 14-0 від 22.05.2014 про надання послуг з централізованого спостереження, реагування та обслуговування систем тривожної і охоронної сигналізації, встановлених на об'єкті, підрозділом Державної служби охорони при МВС України, укладеного між сторонами.

Рішенням Господарського суду Сумської області від 14 червня 2018 року у справі №920/85/18 позов задоволено з підстав доведеності неналежного виконання відповідачем взятих на себе зобов'язань за договором № 14-0 від 22.05.2014.

Управління поліції охорони в Сумській області з вказаним рішення суду не погодилось, звернулось з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на неповне з'ясування дійсних та фактичних обставин справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати, стверджуючи про повне належне виконання умов договору № 14-0 від 22.05.2014 та відсутність усіх складових елементів господарського правопорушення для стягнення збитків в порядку статті 22 Цивільного кодексу України.

У судове засідання, яке відбулось 03 вересня 2018 року, з'явились належні представники сторін. В ході проведення судового засідання колегією суддів було оголошено технічну перерву до 12 вересня 2018 року.

У судове засідання, яке відбулось 12 вересня 2018 року, з'явились належні представники сторін.

Колегія суддів, розглянувши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку, що рішення Господарського суду Сумської області від 14 червня 2018 року у справі № 920/85/18 є правомірним з огляду на таке.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що 22 травня 2014 року між фізичною особою-підприємцем Василенком Є.В. та Управлінням Державної служби охорони при УМВС України в Сумській області (змінено назву на Управління поліції охорони в Сумській області Національної поліції України) укладено договір № 14-0 про надання послуг з централізованого спостереження, реагування та обслуговування систем тривожної і охоронної сигналізації, встановлених на об'єкті, підрозділом Державної служби охорони при МВС України.

За матеріалами кримінального провадження № 0000360 08.04.2017 невстановленими особами було здійснено розбійний напад на магазин "Провіант", що належить позивачу на праві власності, внаслідок чого невідомими особами зв'язано охоронця та зламано металевий сейф, який знаходився в приміщенні бухгалтерії зазначеного магазину.

Відповідач зазначає, що 08 квітня 2017 року о 03 годині 35 хвилин 39 секунд на пульт централізованого спостереження Управління поліції охорони в Сумській області, розташований за адресою: м. Суми, вул. Псільська, буд. 36, надійшов сигнал "Тривога" про спрацювання засобів охоронної сигналізації - сповіщувачі бухгалтерії (відкриття вхідних дверей та об'ємний сповіщувачі) у приміщенні магазину "Провіант" по вул. Берегова, буд. 66-А у м. Ромни Сумської області, про що чергова ПЦС ОСОБА_2 зазначену інформацію передала черговому наряду взводу реагування № 2 батальйону поліції охорони Управління поліції охорони в Сумській області у м. Ромни. Наряд взводу реагування № 2 у складі молодшого інспектора старшого сержанта поліції ОСОБА_3 та поліцейського-водія ОСОБА_4, виконуючи службові обов'язки на автомобілі ВАЗ-21111 д.н.з 0714, о 03 годині 34 хвилини отримав повідомлення про відсутність зв'язку з магазином "Провіант" а о 03 годині 36 хвилин отримав повторне повідомлення про спрацювання сповіщувачів бухгалтерії вказаного магазину і миттєво почав слідувати до магазину "Провіант" з метою вияснення причин спрацювання технічних засобів сигналізації в цьому магазині, але в районі будинку № 14 по вул. Берегова, не доїжджаючи близько 800 метрів до магазину "Провіант", службовий автомобіль, наїхавши на саморобний металевий пристрій, який ймовірно заздалегідь залишили зловмисники, пробив праве переднє колесо та продовжив рух до магазину і, прибувши до приміщення магазину "Провіант" о 03 годині 38 хвилин, почав огляд приміщення магазину. В ході огляду приміщення магазину нарядом встановлено, що будь-яких пошкоджень фасадної частини магазину не було, але при огляді прилеглої до магазину території подолавши паркан та опинившись на подвір'ї з тильного боку магазину, ОСОБА_3 виявив москітну сітку, яка стояла поруч з вікном. Заглянувши у вікно, ОСОБА_3 побачив всередині приміщення магазину охоронника Позивача ОСОБА_5 зі зв'язаними попереду руками. Жодних тілесних пошкоджень охоронник не мав, перебував у досить спокійному стані, а слідів боротьби в приміщенні не спостерігалось. Охоронник пояснив, що декілька хвилин назад невідомі особи в кількості 4-х чоловік, які були одягнуті у форменний одяг камуфляжного кольору та мали маски на обличчях, через вікно проникли до приміщення охоронника, яке за допомогою засобів сигналізації не охороняється, зв'язали охоронника, вилучили жорсткий диск відеоархіватора, вибили дерев'яні двері до приміщення бухгалтерії та з металевого ящика, який відкрили шляхом зламу, викрали належні особисто позивачу Василенку Є.В. грошові кошти і іноземну валюту, зі слів якого з металевого ящика зникли грошові кошти в сумі 300000,00 грн. та 160000,00 доларів США, які належали особисто йому. Заходи по відпрацюванню нарядом поліції охорони прилеглої території по затриманню ймовірних злочинців по "гарячих слідах" позитивних результатів не дали.

Звертаючись до господарського суду Фізична особа-підприємець Василенком Є.В. вказує, що викрадення вищезазначеного майна відбулось саме внаслідок неналежного виконання Управлінням поліції охорони в Сумській області Національної поліції України умов договору № 14-0, у зв'язку з чим просить стягнути дану суму з відповідача.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи колегія суддів зазначає наступне.

За змістом пункту 1.1 договору № 14-0 про надання послуг з централізованого спостереження, реагування та обслуговування систем тривожної і охоронної сигналізації, встановлених на об'єкті, підрозділом Державної служби охорони при МВС України., відповідач зобов'язується надати позивачеві послуги із централізованого спостереження, реагування та обслуговування систем тривожної і охоронної сигналізації, встановлених на об'єкті, в якому знаходиться майно, що належить позивачу, а позивач зобов'язується здійснювати своєчасну оплату наданих відповідачем послуг на умовах і в порядку, визначених даним договором.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного кодексу України, свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства.

Приписами частини першої статті 626 Цивільного кодексу України унормовано, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Згідно статті 627 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до статті 901 Цивільного кодексу України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов'язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов'язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Статтею 526 Цивільного кодексу України визначено, що зобов'язання повинні виконуватись належним чином і відповідно до умов договору.

Пунктом 1.2 договору визначено, що адреса об'єкта, його найменування, часи надання послуг, вартість послуг за місяць по кожному об'єкту, що підлягають охороні за цим договором, зазначені у Дислокації-розрахунку, додаток № 1 до договору, який є невід'ємною його частиною.Судом встановлено, що систему тривожної і охоронної сигналізації встановлено на об'єкті, який розташовано за адресою: Сумська область, м. Ромни, вулиця Берегова, буд. № 66-А, магазин "Провіант".

Зазначене нерухоме майно, відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 07 листопада 2016 року, належить позивачу на праві приватної власності.

Згідно додатку № 2 (Протокол узгодження договірної ціни), позивач зобов'язаний за надані відповідачем послуги щомісячно здійснювати оплату в сумі 400,00 грн.

Частиною першою статі 193 Господарського кодексу України визначено, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Відповідно до пункту 4.1 договору, відповідач не приймає майно позивача на зберігання і не вступає в володіння чи користування цим майном. Відповідач приймає на себе обов'язок здійснювати за допомогою технічних засобів охоронного призначення централізоване спостереження за цілісністю об'єкту в період з моменту прийому сигналізації під спостереження і до моменту зняття сигналізації з-під спостереження, обслуговування систем тривожної і охоронної сигналізації і здійснення реагування на їх спрацювання шляхом негайного виїзду працівників поліції відповідача на об'єкт для вияснення причин спрацювання сигналізації та, за умови необхідності, протидії злочинним посяганням на майно позивача.

У відповідності до розділу 6 даного договору відповідач зобов'язаний:

6.1.1 Здійснювати в дні і години, вказані в Дислокації-розрахунку, централізоване спостереження за станом систем тривожної і охоронної сигналізації, встановлених на об'єкті позивача.

6.1.2 У разі спрацювання сповіщувачів систем тривожної або охоронної сигналізації забезпечити прибуття групи затримання працівників відповідача на об'єкт і вживати невідкладних заходів протидії злочинним посяганням на майно позивача.

6.1.3 При виявленні слідів проникнення сторонніх осіб на об'єкт, де спрацювала сигналізація, вживати заходів по їх затриманню, здійснювати охорону об'єкту силами наряду поліції до прибуття на об'єкт слідчо-оперативної групи територіального органу внутрішніх справ, позивача або його довірених осіб.

6.1.4 Негайно повідомляти позивача і в чергову частину органів внутрішніх справ про факти виявлення слідів проникнення на об'єкт сторонніх осіб під час перебування його під спостереженням. Забезпечувати недоторканість місця події до прибуття слідчо-оперативної групи територіального органу внутрішніх справ.

Отже, Договір №14-0 передбачає обов'язок відповідача здійснити комплекс дій щодо захисту і збереження майна позивача: обслуговування систем тривожної і охоронної сигналізації, встановлених на об'єкті, спостереження за ними, та вжиття заходів по затриманню сторонніх осіб на об'єкті, де спрацювала сигналізація, протидії злочинним посяганням останніх на майно позивача.

За вимогами статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Згідно з пунктом 7.1.1 договору встановлено, що відповідач несе матеріальну відповідальність за невиконання або неналежне виконання своїх зобов'язань за договором у відповідності до чинного законодавства України. Факти невиконання або неналежного виконання відповідачем своїх обов'язків за договором, протиправних дій працівників відповідача та розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, встановлюється у визначеному чинним законодавством порядку.

Таким чином, умови договору № 14-0 від 22 травня 2014 року передбачають притягнення Управління поліції охорони в Сумській області до матеріальної відповідальності у визначеному чинним законодавством порядку в разі неналежного виконання ним договірних обов'язків.

Позиція щодо можливості притягнення Управління поліції охорони до матеріальної відповідальності в разі неналежного виконання ними зобов'язань за аналогічним договором визначена Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові №908/1848/17 від 18 червня 2018 року.

Відповідно до абз. 2 п. 10 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1)втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2)доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення:

1. Протиправної поведінки

2. Шкоди;

3. Причинний зв'язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача;

4. Вини.

Аналізуючи обставини справи на предмет наявності протиправної поведінки відповідача колегія суддів зазначає таке.

Господарське правопорушення - це протиправна дія або бездіяльність учасника господарських відносин, яка не відповідає вимогам норм господарського права, не узгоджується з юридичними обов'язками зазначеного учасника, порушує суб'єктивні права іншого учасника господарських відносин або третіх осіб.

В межах пункту 6.1.2 -6.1.3 визначено, що у разі спрацювання сповіщувачів систем тривожної або охоронної сигналізації відповідач зобов'язаний забезпечити прибуття групи затримання працівників на об'єкт і вживати невідкладних заходів протидії злочинним посяганням на майно позивача. При виявленні слідів проникнення сторонніх осіб на об'єкт, де спрацювала сигналізація, вживати заходів по їх затриманню, здійснювати охорону об'єкту силами наряду поліції до прибуття на об'єкт слідчо-оперативної групи територіального органу внутрішніх справ, позивача або його довірених осіб.

Колегія суддів враховує, що процедурні питання організації та виконання органами поліції охорони заходів з фізичної охорони об'єктів і майна усіх форм власності визначені в Інструкції про організацію службової діяльності органів поліції охорони під час виконання заходів з фізичної охорони об'єктів, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх сил від 07.07.2017 № 577.

Згідно пункту 2 розділу 7 Інструкції несення служби НР на маршруті охорони здійснюється шляхом патрулювання (об'їзду) території в межах зони відповідальності та/або знаходження НР в режимі очікування в її центрі (визначеному місці), а також забезпечення реагування на тривожні сповіщення з приміщень та об'єктів охорони, розташованих в межах зони відповідальності, їх огляду, блокування, організації пошуку та затримання правопорушників.

Центр зони відповідальності визначається за таким розрахунком, щоб час прибуття до більшості особливо важливих об'єктів та об'єктів І категорії криміногенного ризику, розташованих у визначеній зоні, був мінімальний (пункт 3).

В межах пункту 18 розділу 7 Інструкції визначено, що отримавши інформацію про спрацювання технічних засобів охорони на об'єкті старший наряду реагування повідомляє відповідального або чергового УПО (ПП УПО, за відсутності - (Г)ПЦС) про своє місцезнаходження, час отримання тривожного сповіщення, називає адресу об'єкта, його назву, вносить відповідний запис до бортового журналу та негайно найкоротшим шляхом з дотриманням Правил дорожнього руху прибуває до місця розташування об'єкта.

Слід наголосити, що члени наряду реагування знаходяться у постійній готовності до виїзду за тривожним сповіщенням чи іншою інформацією про правопорушення (пункт 16 розділу 7 Інструкції). Відтак, у разі спрацювання сповіщувачів систем тривожної або охоронної сигналізації наряд реагування відповідача здійснює негайний виїзд до місця розташування об'єкта охорони.

Тобто, за приписами Інструкції передбачається, що наряд реагування відповідача знаходиться в постійному режимі очікування спрацювання сповіщувачів систем тривожної або охоронної сигналізації, географічно локалізуючись таким чином, щоб час прибуття їх до об'єкту охорони був мінімальний. Лише за умови дотримання відповідачем вказаної організації роботи та її оперативного виконання можливим є здійснення своєчасної протидії злочинним посяганням на майно позивача.

У часовому проміжку початок виїзду на місцезнаходження об'єкта охорони фактично повинен співпадати з моментом закінчення отримання сигналу про спрацювання сповіщувачів систем тривожної або охоронної сигналізації (сигнал "Тревога").

За матеріалами кримінального провадження № 0000360 та службового розслідування по факту виїзду 08.04.2017 наряду взводу реагування № 2 батальйону УПО в Сумській області слідує, що 08.04.2017 о 03 годині 35 хвилин 39 секунд надійшов сигнал "Тривога" про спрацювання засобів охоронної сигналізації - сповіщувачі бухгалтерії (відкриття вхідних дверей та об'ємний сповіщувач), з магазину "Провіант". Зазначену інформацію передано наряду взводу реагування № 2 батальйону УПО в Сумській області в м. Ромни у складі молодшого інспектора старшого сержанта поліції ОСОБА_3 та поліцейського-водія старшого сержанта поліції ОСОБА_4

З наданої відповідачем інформації про місцезнаходження, переміщення службового автомобіля ВАЗ-21111 д.н.з.0714 (Том 1, а.с.222) вбачається, що службовий автомобіль ВАЗ-21111 д.н.з.0714 розпочав слідування в напрямку вул. Берегова (Артема), буд.66-А (місцезнаходження магазину "Провіант") лише о 03 годині 39 хвилин 02 секунди, тобто лише після спливу 03 хвилин 23 секунд з моменту отримання сигналу "Тревога".

Більш того, за даною інформацією службовий автомобіль ВАЗ-21111 д.н.з.0714 подолав відстань від початкової точки руху до вул. Берегова (Артема), буд.66-А (місцезнаходження магазину "Провіант") за 06 хвилин 19 секунд.

Втім, згідно даних Акту контрольного вимірювання відстані та часу від 08 квітня 2017 року (Том 1, а.с.111), складеного управлінням поліції охорони в Сумській області ОСОБА_7, спільно з начальником ЦТО УПО в Сумській області ОСОБА_8, електромонтером обслуговування засобів ОПС ЦТО УПО в Сумській області ОСОБА_9 та водієм транспортних засобів логістики батальйону УПО в Сумській області ОСОБА_10 загальний час слідування автомобіль ВАЗ-21111 за аналогічним маршрутом складає 04 хвилини 27 секунд, тобто значно менший часовий проміжок.

Таким чином, даними письмовими доказами підтверджується не тільки вагоме зволікання групи затримки відповідача у виїзді на об'єкт після отримання ними сигналу "Тревога",а й значне повільне переміщення до його місцезнаходження.

Отже, протиправна поведінка Управління поліції охорони в Сумській області полягає у бездіяльності сторони - безпідставному зволіканні групи затримки відповідача у виїзді на об'єкт після отримання ними сигналу "Тревога", та повільному переміщення до його місцезнаходження, а відтак і несвоєчасність прибуття до місця місцезнаходження об'єкта охорони.

Досліджуючи наявність безпосередньої шкоди у вигляді втрачених коштів колегія суддів враховує наступне.

Ухвалою від 03.04.2018 у справі № 920/85/18 Господарським судом Сумської області витребувано від слідчого Слідчого управління Національної поліції в Сумській області інформацію щодо розміру збитків, завданих внаслідок розбійного нападу на магазин "Провіант", який належить позивачу на праві власності.

На виконання вимог ухвали суду, слідчим Слідчого управління Національної поліції в Сумській області направлено на адресу суду лист (Том 2, а.с.8), в якому зазначено, що під час досудового розслідування потерпілим у кримінальному провадженні Василенком Є.В. заявлено викрадену суму грошових коштів, а саме: 160000,00 дол. США, 870,00 фунтів стерлінгів, 2700 Євро та 700000,00 грн, на підтвердження чого було надано відповідні докази.

Поряд з цим судом приймається до уваги, що відповідно до пункту 6.1.9 договору про надання послуг з централізованого спостереження, реагування та обслуговування систем тривожної і охоронної сигналізації, встановлених на об'єкті, підрозділом Державної служби охорони при МВС України, відповідач був зобов'язаний приймати участь у роботі комісії у складі з уповноважених представників позивача та відповідача при встановлені розміру збитків, завданих майну позивача, яке знаходиться в об'єкті, протиправними діями третіх осіб, працівників відповідача чи персоналу позивача.

Положеннями пункту 6.3.9 договору встановлено, що позивач зобов'язаний залучати уповноважених представників відповідача до роботи комісії по зняттю залишків та визначенню розмірів збитків, заподіяних позивачу внаслідок невиконання або неналежного виконання відповідачем свої зобов'язань за договором.

Судом встановлено, що 01.06.2017 позивачем було прийнято наказ про призначення уповноважених представників для участі в роботі комісії по зняттю залишків та визначення розміру збитків, внаслідок невиконання або неналежного виконання відповідачем своїх зобов'язань за договором та внаслідок вчинення злочину.

07.06.2017 позивач направив відповідачу повідомлення, в якому просив 13.06.2017 або 19.06.2017 з 10:00 до 16:00 забезпечити участь уповноважених представників відповідача у роботі комісії для встановлення розміру збитків, завданих внаслідок протиправних посягань 08.04.2017 на майно позивача Факт отримання зазначеного повідомлення підтверджується печаткою відповідача.

13.06.2017 позивач повторно направив повідомлення відповідачу про забезпечення участі уповноважених представників відповідача у роботі комісії для встановлення розміру збитків. Факт отримання зазначеного повідомлення підтверджується печаткою відповідача.

20.06.2017 позивачем було подано відповідачу прохання про забезпечення участі уповноважених представників відповідача у роботі комісії для встановлення розміру збитків, яке призначено на 23.06.2017.

Проте відповідач відмовився прийняти участь у роботі спільної комісії по встановленню розміру збитків, завданих позивачу внаслідок протиправних посягань 08.04.2017 на належне йому майно, про що 23.06.2017 позивачем було складено акт, з якого вбачається, що уповноважені представники відповідача прибувши в приміщення магазину "Провіант", що розташований в м. Ромни, вул. Берегова, 66-А, відмовилися прийняти участь у роботі спільної комісії по встановленню розміру збитків, завданих позивачу внаслідок протиправних посягань 08.04.2017 на належне йому майно. Від підпису зазначеного акту представники відповідача відмовились.

Колегія суддів критично ставиться до доводів апеляційної скарги щодо несвоєчасності створення комісії по встановленню збитків, оскільки умовами договору не встановлено терміну щодо створення комісії, проведення її роботи, тощо. А доказів того, що відповідач звертався до позивача з пропозицією щодо участі у роботі спільної комісії по встановленню розміру збитків, завданих позивачу внаслідок протиправних посягань 08.04.2017, відповідачем до суду надано не було.

В той же час позивачем після зняття залишків та визначення розміру збитків, внаслідок невиконання або неналежного виконання відповідачем своїх зобов'язань за договором та внаслідок вчинення злочину зазначено про викрадення належних йому грошові кошти у розмірі 700000,00 грн, 165625,00 дол. США та 10000,00 Євро.

З боку останнього даний розмір збитків підтверджується фактом отримання коштів за договором позики між позивачем та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_11 про передання у власність позивача грошові кошти в сумі 700000,00 грн (розписка про отримання грошей від 05.04.2017), фактом зняття коштів з рахунків позивача № 5373 та № 5373, відкритих в ПАТ "ОТП Банк", в період з 01.01.2011 по 15.09.2017 в сумі 60000,00 дол. США та 5000,00 Євро, фактом зняття коштів дружини позивача, № 8833, № 8833 та № 8833, відкритих в ПАТ "ОТП Банк", за період з моменту відкриття по 15.09.2017 в сумі 105625,00 дол. США та 5000,00 Євро

Враховуючи положення пункту 6.1.9 та пункту 7.1.1 договору, договір позики та розписку від 05.04.2017, пояснення слідчого Слідчого управління Національної поліції в Сумській області, позивачем на підставі належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів доведено суду, що станом на момент пограбування 08.04.2017 у його власності перебували грошові кошти в сумі 700000,00 грн, 165625,00 дол. США, та 10000,00 Євро.

Твердження відповідача викладені в апеляційній скарзі про неприпустимість зарахування до розміру збитків, як суми викрадених коштів позивача, коштів раніше перебуваючих на рахунках дружини потерпілого, є безпідставними, оскільки самі по собі обставини їх отримання не свідчать про відсутність законних підстав набуття їх у власність фізичної особи-підприємця Василенко Євгена Васильовича та не спростовують право власності останнього.

За таких обставин колегія суддів вважає доведеною наявність збитків в розмірі 700000,00 грн, 165625,00 дол. США, та 10000,00 Євро.

Вина у господарському спорі, як суб'єктивне ставлення правопорушника до прав і законних інтересів потерпілої сторони, передбачає наявність двох обставин, які дають підстави для застосування відповідальності:

а)наявність в особи-правопорушника реальних можливостей для належного виконання;

б)невжиття правопорушником всіх необхідних заходів для недопущення правопорушення, запобігання збиткам (шкоді) потерпілого.

З матеріалів справи вбачається, що невчасне прибуття відповідача до місцезнаходження об'єкта охорони, пов'язане

1)з вагомим зволіканням групи затримки відповідача у виїзді на об'єкт після отримання ними сигналу "Тревога";

2)з повільним переміщенням до його місцезнаходження, оскільки хронологічні рамки руху автомобіля перевищують середній показник часу слідування за аналогічним маршрутом.

В той же час відповідачем не було наданого жодного пояснення з приводу зволікання групи затримки у виїзді на об'єкт після отримання ними сигналу "Тревога".

Затримка у часі слідування до місцезнаходження об'єкта охорони пояснюється з боку відповідача обставиною пошкодження автотранспортного засобу під час руху. За його поясненнями, слідуючи на спрацювання, в районі будинку № 14 по вул. Береговій, не доїжджаючи до об'єкту близько 800 метрів службовим автомобілем було пробито праве переднє колесо.

Проте колегія суддів не вважає визначену відповідачем обставину пробиття переднього колеса такою, що виправдовує затримку у русі та у часі прибуття до об'єкту, оскільки

1)вказана обставина не підтверджена з боку відповідача жодним письмовим доказом;

2)за приписами договору єдиною обставиною звільнення особи від відповідальності за неналежне виконання зобов'язань за договором у зв'язку з відсутністю в його діях вини є доведення існування обставин непереборної сили (розділ 8);

3)питання оперативності прибуття наряду взводу реагування відноситься до процедури належної організації роботи відповідачем та є сферою відповідальності останнього.

Згідно до пункту 9 розділу 7 Інструкції кількість НР визначається керівником УПО (ПП УПО) з урахуванням надійності перекриття ними території з об'єктами, що підключені до (Г)ПЦС, їх концентрації, інтенсивності спрацювань засобів сигналізації, географічних особливостей місцевості, своєчасності прибуття за сповіщенням про тривогу та самоокупності цих нарядів.

Не спростовують наявність вини доводи апеляційної скарги відповідача щодо невиконання позивачем рекомендацій з технічної укріпленості об'єкту, оскільки виконання таких заходів носить рекомендаційних характер та не перебуває у залежності від належного виконання умов договору відповідачем та притягнення останнього до матеріальної відповідальності. Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові №908/1848/17 від 18 червня 2018 року.

Вказане вище свідчить про наявність вини відповідача у несвоєчасному прибутті до місцезнаходження об'єкта охорони.

За таких обставин доведено з боку позивача і наявність причинного зв'язку між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою, оскільки у зв'язку з вагомим зволіканням групи затримки відповідача у виїзді на об'єкт після отримання ними сигналу "Тревога" та їх повільним переміщенням до його місцезнаходження, останніми не було затримано осіб, причетних до викрадення коштів позивача в сумі 700000,00 грн, 165625,00 дол. США, та 10000,00 Євро, чим не зупинено таке протиправне діяння.

Враховуючи все вищенаведене, всупереч доводам апеляційної скарги, колегія суддів, встановила наявність в діях відповідача усіх елементів господарського правопорушення, а саме:

-протиправна поведінка відповідача полягає у зволіканні групи затримки відповідача у виїзді на об'єкт після отримання ними сигналу "Тревога", та повільному переміщення до його місцезнаходження, а відтак і несвоєчасність прибуття до місця місцезнаходження обєкта.

-збитки в розмірі 700000,00 грн, 165625,00 дол. США, та 10000,00 Євро, як заявлених позивачем суми викрадених коштів ;

-причинний зв'язку між протиправною поведінкою і шкодою зумовлений тим, що у зв'язку з вагомим зволіканням групи затримки відповідача у виїзді на об'єкт після отримання ними сигналу "Тревога" та їх повільним переміщенням до його місцезнаходження, останніми не було затримано осіб, причетних до викрадення коштів позивача в сумі 700000,00 грн, 165625,00 дол. США, та 10000,00 Євро, чим не зупинено таке протиправне діяння ;

-вина особи виражена у формі недбалості - неналежного виконання службовою особою своїх службових обов'язків.

З урахуванням встановлених судом обставин суд першої інстанції правомірно дійшов висновку, щодо наявності всіх елементи господарського правопорушення, як підстави для задоволення позову.

Усні доводи відповідача з приводу недотримання фізичною особою-підприємцем Василенко Євгеном Васильовичем досудового порядку врегулювання спору не впливають на можливість задоволення позову враховуючи таке.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 09 липня 2002 року № 15-рп/2002, обрання певного засобу правового захисту, у тому числі і досудового врегулювання спору, є правом, а не обов'язком особи, яка добровільно, виходячи з власних інтересів, його використовує. Встановлення законом обов'язкового досудового врегулювання спору обмежує можливість реалізації права на судовий захист, яке, в свою чергу, не може бути обмежене законом, іншими нормативно-правовими актами. Встановлення законом або договором досудового врегулювання спору за волевиявленням суб'єктів правовідносин не є обмеженням юрисдикції судів і права на судовий захист.

Як зазначено у п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01 листопада 1996 р. № 9 "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя", суд не вправі відмовити особі в прийнятті позовної заяви чи скарги лише з тієї підстави, що її вимоги можуть бути розглянуті в передбаченому законом досудовому порядку.

Аналогічна правова позиція щодо досудового врегулювання спору викладена також у п. 3.17.2. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011р. № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції".

Відтак, позивач правомірно скористався конституційним правом на судовий захист та звернення до господарського суду за захистом своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів.

З огляду на вищевикладене, колегія Харківського апеляційного господарського суду вважає, що висновки, викладені в рішенні Господарського суду Сумської області від 14 червня 2018 року у справі № 920/85/18, ґрунтуються на чинному законодавстві та зроблені при належному повному та об'єктивному дослідженні обставин справи; судова колегія не вбачає правових підстав для скасування оскаржуваного рішення, а зазначені в апеляційній скарзі доводи скаржника не є підставою для скасування оскаржуваного рішення місцевого господарського суду.

Враховуючи положення статті 129 Господарського процесуального кодексу України та зважаючи, що апеляційний господарський суд дійшов висновку про відмову у задоволенні апеляційної скарги, сплачений апелянтом судовий збір за подання апеляційної скарги покладається на апелянта.

Керуючись ст.ст. 129, 254, 269, 270, 273, п. 1 ч. 1 статті 275, 276, 282-284 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Харківського апеляційного господарського суду,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління поліції охорони в Сумській області залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Сумської області від 14 червня 2018 року у справі № 920/85/18 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 17 вересня 2018 року.

Головуючий суддя В.В.Россолов

Суддя Р.А.Гетьман

Суддя В.І.Сіверін