ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2018 року

м. Київ

Справа № 902/85/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

головуючого - Пєскова В.Г.,

суддів: Катеринчук Л.Й., Погребняка В.Я.

за участю секретаря судового засідання - Анісімової М.О.;

учасники справи:

ініціюючий кредитор - Товариство з обмеженою відповідальністю "Агро Плюс 2016",

представники ініціюючого кредитора - Дудчик О.М., Сніцарук А.А.

боржник - Дочірнє підприємство "Ладижинський завод "Екстра" Публічного акціонерного товариства "Укрмедпром",

представник боржника - в судове засідання не з'явився,

розпорядник майна - арбітражний керуючий Гонта О.А.,

представник розпорядника майна - в судове засідання не з'явився,

скаржник - Публічне акціонерне товариство "Укрмедпром",

представник скаржника - Ястремський В.П.,

розглянувши касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Укрмедпром"

на постанову Рівненського апеляційного господарського суду від 15.05.2018

у складі колегії суддів: Павлюк І. Ю. (головуючий), Демидюк О.О., Миханюк М.В.

у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Плюс 2016"

до Дочірнього підприємства "Ладижинський завод "Екстра" Публічного акціонерного товариства "Укрмедпром"

про банкрутство,

ВСТАНОВИВ

Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанції

1. 19.02.2018 ухвалою Господарського суду Вінницької області у даній справі заяву ТОВ "Агро Плюс 2016" про порушення провадження у справі про банкрутство Дочірнього підприємства "Ладижинський завод "Екстра" Публічного акціонерного товариства "Укрмедпром" (далі - ДП "Ладижинський завод "Екстра" ПАТ "Укрмедпром") прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання на 01.03.2018.

Короткий зміст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції

2. 01.03.2018 ухвалою Господарського суду Вінницької області відкрито провадження у справі №902/85/18 про банкрутство ДП "Ладижинський завод "Екстра" ПАТ "Укрмедпром". Визнано вимоги ТОВ "Агро Плюс 2016" в сумі 1 952 373, 99 грн, з яких: 1 890 453, 88 грн - борг; 8 987, 40 грн - 3 % річних; 52 932, 71 грн - збитки, завдані інфляцією. Введено процедуру розпорядження майном боржника на 115 календарних днів, до 24.06.2018. Призначено розпорядником майна арбітражного керуючого Гонту О.А., введено мораторій на задоволення вимог кредиторів тощо.

3. Не погоджуючись з постановленою ухвалою від 01.03.2018, ПАТ "Укрмедпром" звернулося до суду з апеляційною скаргою, в якій просило оскаржену ухвалу скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення місцевим господарським судом абзацу 16 частини першої статті 1, частини шостої статті 96, частини чотирнадцятої статті 96 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", оскільки ПАТ "Укрмедпром" є уповноваженим органом управління, який здійснює повноваження щодо управління державним майном дочірнього підприємства, реалізації якого було позбавлено при постановленні оскаржуваної ухвали Господарського суду Вінницької області від 01.03.2018.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

4. 15.05.2018 постановою Рівненського апеляційного господарського суду ухвалу Господарського суду Вінницької області від 01.03.2018 залишено без змін.

5. Апеляційний господарський суд виходив з наступного:

- доводи ПАТ "Укрмедпром" про те, що спочатку суд має залучити в якості учасника у справі орган, уповноважений управляти майном боржника, а лише потім вирішувати питання про відкриття провадження у справі про банкрутство, не ґрунтуються на приписах Закон України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" та є безпідставними;

- оскільки провадження у даній справі було відкрито за заявою ініціюючого кредитора, а не боржника, то норма частини шостої статі 96 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" взагалі не підлягає застосуванню до правовідносин, які виникли між сторонами у даній справі;

- Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" не передбачено імперативного обов'язку залучення до участі у справі про банкрутство представників органу, уповноваженого управляти державним майном, в тому числі як зазначено скаржником Міністерство охорони здоров'я України та ПАТ "Укрмедпром", у підготовчому засіданні до відкриття провадження у справі про банкрутство.

Також суд дійшов висновку, що орган, уповноважений управляти майном боржника, є учасником у справі про банкрутство в силу вимог закону та його залучення у якості учасника у справі про банкрутство окремим процесуальним документом законом прямо не передбачено. Однак, таке повідомлення представників органу, уповноваженого управляти державним майном, повинно бути здійснене після відкриття провадження у справі про банкрутство, а не на стадії розгляду у підготовчому засіданні заяви про порушення справи про банкрутство.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ У СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

А. Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

6. 06.06.2018 ПАТ "Укрмедпром" подало касаційну скаргу, в якій наведено прохання скасувати постанову Рівненського апеляційного господарського суду від 15.05.2018 та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції положень статей 1, 21, 96 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" та 11, 48, 50 Господарського процесуального кодексу України.

7. Скаржник вважає, що судом першої інстанції було допущено наступні порушення:

7.1. Порушення статті 16 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" не обмежує суд у праві залучити скаржника до справи про банкрутство як орган, уповноважений управляти державним майном боржника, вже на стадії відкриття провадження у справі про банкрутство. При цьому у логічному зв'язку з нормою статті 96 того ж закону, стаття 16 закону зобов'язує суд першої інстанції вчинити відповідні дії: залучити скаржника до справи саме на стадії відкриття провадження у справі про банкрутство.

7.2. Окрім ПАТ "Укрмедпром" суд першої інстанції повинен був залучити до справи додатково Міністерство охорони здоров'я України також як орган, що уповноважений управляти державним майном боржника.

Б. Доводи, викладені у відзиві на касаційну скаргу

8. 01.08.2018 до Верховного Суду від ТОВ "Агро Плюс 2016" надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому заявник, посилаючись на правильність застосування апеляційним господарським судом норм матеріального та процесуального права, просив залишити касаційну скаргу без задоволення, а прийняту у справі постанову Рівненського апеляційного господарського суду від 15.05.2018 - без змін.

В. Доводи клопотання ТОВ "Агро Плюс 2016".

9. 30.07.2018 до Верховного Суду від ТОВ "Агро Плюс 2016" надійшло клопотання про закриття касаційного провадження у даній справі з підстав підписання касаційної скарги особою, яка не має права її підписувати.

10. Дане клопотання відхилене судовою колегією з огляду на наступне. Пунктом 12.9. Статуту ПАТ "Укрмедпром" передбачено делегування функцій виконавчого органу іншій посадовій особі товариства, що у даному випадку було оформлено ПАТ "Укрмедпром" наказом від 04.05.2018 № 1 про делегування відповідних функцій особі, що підписала касаційну скаргу.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА

11. Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом»

11.1. Стаття 16. Відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство (частина 9)

В ухвалі про відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство зазначається про:

відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство;

визнання вимог кредитора та їх розмір;

введення мораторію на задоволення вимог кредиторів;

введення процедури розпорядження майном;

призначення розпорядника майна, встановлення розміру оплати його послуг та джерела її сплати;

вжиття заходів щодо забезпечення вимог кредиторів шляхом заборони боржнику та власнику майна (органу, уповноваженому управляти майном) боржника приймати рішення щодо ліквідації, реорганізації боржника, а також відчужувати основні засоби та предмети застави;

строк подання розпорядником майна до господарського суду відомостей про результати розгляду вимог кредиторів, який не може перевищувати місяця та двадцяти днів після дати проведення підготовчого засідання суду;

дату складення розпорядником майна реєстру вимог кредиторів та подання його на затвердження до господарського суду, яка не може бути пізніше місяця та двадцяти днів після дати проведення підготовчого засідання суду;

дату попереднього засідання суду, яке має відбутися не пізніше двох місяців та десяти днів, а в разі великої кількості кредиторів - не пізніше трьох місяців після дати проведення підготовчого засідання суду;

строк проведення розпорядником майна інвентаризації майна боржника, який не може перевищувати двох місяців, а в разі значного обсягу майна - трьох місяців після дати проведення підготовчого засідання суду.

11.2. Стаття 96. Особливості банкрутства державних підприємств та підприємств, у статутному капіталі яких частка державної власності перевищує 50 відсотків (частини 7, 14)

7. У разі якщо боржник є державним підприємством або підприємством, у статутному капіталі якого частка державної власності перевищує 50 відсотків, господарський суд залучає до участі у справі про банкрутство представників органу, уповноваженого управляти державним майном, з повідомленням про відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство такого підприємства.

14. Копії судових рішень у провадженнях у справах про банкрутство державних підприємств або підприємств, у статутному капіталі яких частка державної власності перевищує 50 відсотків або на балансі яких перебувають об'єкти державної власності, що в процесі приватизації (корпоратизації) не увійшли до статутних капіталів цих підприємств, крім інших учасників, надсилаються органу, уповноваженому управляти державним майном.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

А. Оцінка аргументів учасників справи

і висновків судів першої й апеляційної інстанцій

А. Щодо суті касаційної скарги

12. На вирішення Верховного Суду скаржником поставлено декілька питань:

12.1. Стадії, на якій судом першої інстанції необхідно залучати до справи про банкрутство орган, уповноважений управляти державним майном;

12.2. Впливу незалучення судом першої інстанції до справи про банкрутство органу, уповноваженого управляти державним майном божника (ПАТ "Укрмедпром"), на законність ухвали суду першої інстанції про відкриття провадження у справі про банкрутство;

12.3. Впливу ненадсилання скаржникові як органу, що уповноважений управляти державним майном, ухвали суду першої інстанції про відкриття провадження у справі про банкрутство на законність останньої.

12.4. Впливу незалучення судом першої інстанції до справи про банкрутство органу, другого органу, уповноваженого управляти державним майном (Міністерства охорони здоров'я України), на законність ухвали суду першої інстанції про відкриття провадження у справі про банкрутство;

13. Як зазначено вище, скаржник - ПАТ "Укрмедпром" - вважає безпідставним незалучення його судом першої інстанції як органу, уповноваженого управляти державним майном, до справи про банкрутство зі стадії відкриття провадження у справі про банкрутство. Таке порушення, на думку скаржника, має призводити до скасування ухвали суду першої інстанції про відкриття провадження у справі про банкрутство, оскільки у такий спосіб його було обмежено у здійсненні відповідних повноважень у процедурі банкрутства.

14. При цьому аналіз положень частини 7 статті 96 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" свідчить, що законодавець не визначає стадії, коли мають бути здійснені судом першої інстанції дії по залученню до справи про банкрутство органу, уповноваженого управляти державним майном.

15. Одночасно частина 9 статті 16 того ж закону не встановлює імперативної норми про необхідність вирішення судом першої інстанції питання залучення органу, уповноваженого управляти державним майном, саме ухвалою про відкриття провадження у справі про банкрутство.

16. Вирішуючи питання часу залучення до справи про банкрутство органу, уповноваженого управляти державним майном, Верховний Суд виходить з того, що таке залучення повинно мати місце щойно суд першої інстанції дізнався про наявність у боржника статусу юридичної особи, у статутному капіталі якої частка державної власності перевищує 50 відсотків. Така своєчасна дія суду першої інстанції забезпечуватиме органу, уповноваженому управляти державним майном, весь спектр прав, що витікають для останнього з Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

17. При цьому документом, згідно з яким здійснюється таке залучення органу, уповноваженого управляти державним майном, до справи може бути як ухвала про відкриття провадження у справі про банкрутство, так і ухвала, що виноситься окремо від ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство. Сама відсутність в ухвалі про відкриття провадження у справі про банкрутство згадувань про залучення до справи про банкрутство органу, уповноваженого управляти державним майном, не може слугувати підставою для скасування постановленої ухвали, оскільки основною її метою є саме відкриття провадження у справі про банкрутство з наведенням тих відомостей, обов'язковість наведення яких у такій ухвалі випливає з буквального тлумачення статті 16 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

18. Щодо посилань скаржника як органу, що уповноважений управляти державним майном, на законність ухвали суду першої інстанції про відкриття провадження у справі про банкрутство суд зазначає наступне. Приймаючи до уваги системне тлумачення Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", доцільно було б з'ясувати питання наявності органу, що уповноважений управляти державним майном, вже на стадії відкриття провадження у справі про банкрутство, надіславши відповідну ухвалу такому органу.

19. Натомість, у будь-якому разі саме по собі ненадсилання судового рішення скаржникові не може слугувати підставою для його скасування, оскільки для такого скасування приймаються до уваги неправомірні дії/бездіяльність суду, вчинені ним до моменту постановлення оскаржуваної ухвали. За таких обставин зазначений вище аргумент скаржника відхиляється Верховним Судом.

20. З врахуванням того, що скаржником не оскаржувалося наявність передбачених законом підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство з відповідними передбаченими законом наслідками, не наводилися будь-які обставини, які б могли бути підставою для відмови у відкритті такого провадження, то судом апеляційної інстанції зроблено обґрунтований висновок, що саме лише неповідомлення скаржника одночасно з іншими учасниками справи про розгляд у підготовчому засіданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство і як наслідок відкриття такого провадження у справі про банкрутство, не може бути підставою для скасування оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.

21. Відносно незалучення до справи про банкрутство Міністерства охорони здоров'я України Верховний Суд зазначає, що цей аргумент стосується прав Міністерства охорони здоров'я України, яке не подавало апеляційної або касаційної скарги. Це виключає можливість скасування оскаржуваного судового рішення саме з цієї підстави, оскільки фактично цей аргумент заявлено скаржником на користь третьої особи, що не подавала касаційної скарги - Міністерства охорони здоров'я України.

Б. Правова позиція Верховного Суду

22. Аналіз положень статей 16, 96 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" свідчить, що не є підставою для скасування ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство незалучення оскаржуваною ухвалою органу, уповноваженого управляти державним майном.

В. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

23. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду дійшов висновків про те, що судові рішення у справі прийняті з повним, всебічним та об'єктивним з'ясуванням обставин, які мають значення для справи, із дотриманням норм матеріального та процесуального права.

24. Враховуючи вищевикладене та керуючись пунктом 1 частини першої статті 308, статтею 309 Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII, касаційна скарга Публічного акціонерного товариства "Укрмедпром" підлягає залишенню без задоволення, а постанова Рівненського апеляційного господарського суду від 15.05.2018 - залишенню без змін.

Керуючись статтями 300, 301, пунктом 1 частини першої статті 308, статтями 309, 316 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Укрмедпром" залишити без задоволення.

2. Постанову Рівненського апеляційного господарського суду від 15.05.2018 у справі № 902/85/18 залишити без змін.

3. Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В.Г. Пєсков

Судді Л.Й. Катеринчук

В.Я. Погребняк