ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

06.09.2018 Справа № 920/190/18
м. Суми

За позовом Публічного акціонерного товариства «Підприємство теплових мереж», м. Суми,

до відповідачів:

1) Державного підприємства «СЕТАМ», м. Київ,

2) Головного територіального управління юстиції у Сумській області в особі Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Сумській області, м. Суми,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Сумитеплоенерго», м. Суми

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів ОСОБА_2, м. Суми,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів ОСОБА_3, м. Суми

про визнання недійсними електронних торгів

Суддя Котельницька В.Л.

за участю представників сторін:

від позивача: Білик С.І. (довіреність від 01.12.2017 № б/н)

від відповідачів:1) не прибув,

2) не прибув,

від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_5 (довіреність № 33 від 31.05.2018)

від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ОСОБА_2: ОСОБА_2 (паспорт НОМЕР_1 виданий Зарічним ВС СМВ УМВС України в Сумській області 23.10.2006),

від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ОСОБА_3: ОСОБА_6 (паспорт НОМЕР_2 виданий Ковпаківським РВ СМУ УМВС України в Сумській області 06.06.1997),

при секретарі судового засідання Пономаренко Т.М.

Суть спору: позивач звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просить суд визнати недійсними електронні торги з продажу Автокрана МАЗ 5337, модель КС 3577, 1992 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_3, шасі НОМЕР_4, що відбулись 15.03.2018. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що ПАТ «Підприємство теплових мереж» перебуває в процедурі банкрутства на стадії санації, а тому лише керуючий санацією боржника має право відповідно до Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» здійснювати відчуження майна боржника. Крім того, позивач наголошує на протиправності арешту спірного автокрану, оскільки в межах провадження по справі № 6/6 про банкрутство ПАТ «Підприємство теплових мереж» було введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, а відтак, на думку позивача, будь-які дії щодо накладення обтяжень чи відчуження майна боржника поза межами справи про банкрутство є незаконними. Також, позивач посилається на порушення Порядку реалізації арештованого майна, в частині не зазначення повної інформації про майно, що реалізується на торгах.

11.04.2018 від Головного територіального управління юстиції у Сумській області в особі Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Сумській області надійшов відзив на позов, проти вимог позивача другий відповідач заперечує та вважає їх безпідставним. В обґрунтування своєї позиціє другий відповідач посилається на те, що реалізацію спірного автокрану державним виконавцем було здійснено в межах зведеного виконавчого провадження щодо боржника та у відповідності до вимог Закону України «Про виконавче провадження». Крім того, відповідач наголошує, що зведене виконавче провадження здійснювалось на підставі виконавчих документів про стягнення заборгованості з боржника, яка виникла після порушення провадження у справі про банкрутство, тому мораторій на задоволення зазначених вимог не поширювався.

19.04.2018 від першого відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому він вимоги позивача вважає необґрунтованими та просить суд відмовити у їх задоволенні. В обґрунтування своєї позиціє перший відповідач посилається на те, що Державним підприємством «СЕТАМ» було проведено спірні торги у відповідності з Порядком реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, будь-які підстави передбачені Цивільним кодексом України для визнання торгів недійсними відсутні. Крім того, відповідач наголошує, що мотивація позивача заклечається в посиланні на неправомірні дії державного виконавця і не стосується самої процедури проведення торгів. Разом з тим, дії державного виконавця мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

19.04.2018 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив Головного територіального управління юстиції у Сумській області в особі Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Сумській області, в якій він наполягає на правомірності позовних вимог та просить суд їх задовольнити.

04.05.2018 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив ДП «СЕТАМ» в якій він наполягає на правомірності позовних вимог та просить суд їх задовольнити.

15.05.2018 від другого відповідача до суду надійшло заперечення на відповідь позивача в якій він вимоги позивача вважає необґрунтованими та просить суд відмовити у їх задоволенні.

07.06.2018 від позивача до суду надійшли пояснення по справі в обґрунтування своїх позовних вимог.

19.06.2018 від другого відповідача до суду надійшло пояснення в обґрунтування своєї позиції по справі.

06.08.2018 від Головного територіального управління юстиції у Сумській області в особі Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Сумській області надійшов відзив на позов, проти вимог позивача другий відповідач заперечує та вважає їх безпідставним.

23.08.2018 від третьої особи ТОВ «Сумитеплоенерго» до суду надійшло пояснення в якому третя особа повністю підтримує позовні вимоги.

29.08.2018 від другого відповідача до суду надійшли додаткові пояснення в обґрунтування своєї позиції по справі.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав, представник третьої особи ТОВ «Сумитеплоенерго» позов підтримав, представник третьої особи ОСОБА_3 проти позову заперечив.

Представники відповідачів у судове засідання не з'явились, про причини неявки суд не повідомили, хоча про розгляд справи були повідомлені належним чином. Тому, суд продовжує розгляд справи у відсутності представників відповідачів.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників сторін, дослідивши та оцінивши надані суду докази, суд встановив наступне.

На виконанні у відділі примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Сумській області перебуває зведене виконавче провадження (АСВП № 55811779) з примусового виконання виконавчих документів про стягнення з ПАТ «Підприємство теплових мереж» на користь групи стягувачів заборгованості, до складу якого входить 139 виконавчих документів про стягнення заборгованості на загальну суму 1850494,81 грн.

В рамках здійснення зведеного виконавчого провадження державним виконавцем 18.12.2017 проведено опис та арешт рухомого майна боржника, а саме: автокрану МАЗ 5337 КС 3577, 1992 року випуску, днз НОМЕР_3, шасі НОМЕР_4.

В подальшому державним виконавцем винесено постанову про призначення експерта для участі у виконавчому провадженні з метою проведення експертної оцінки описаного та арештованого майна.

Після надходження до відділу звіту з незалежної оцінки майна та ознайомлення сторонами виконавчого провадження з вказаним звітом, державним виконавцем було складено та направлено до СФ ДП «СЕТАМ» заявку на реалізацію арештованого майна, а саме: автокрану МАЗ 5337 КС 3577, 1992 року випуску, днз НОМЕР_3, шасі НОМЕР_4.

Прилюдні торги (в даному випадку електронні торги) є особливою формою правочину, оскільки за своєю правовою природою придбання майна при проведенні електронних торгів належить до договорів купівлі-продажу, які можуть бути визнані недійсними на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочинів.

Відповідно до частини 4 статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Ураховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до договорів купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 статті 203 Цивільного кодексу України, зокрема, у зв'язку з невідповідністю змісту правочину Цивільного кодексу України та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу).

Суд також вважає за необхідне зазначити про те, що відчуження майна на спірних електронних торгах, як угода купівлі-продажу, є багатостороннім правочином і під час подання позову про його оспорення, такий позов подається до решти сторін зазначеного правочину, з якими є матеріально-правовий спір, і такі сторони мають бути залучені до участі у справі.

Отже, відповідачами в цій справі повинні бути організатор торгів і особа, визнана їх переможцем.

Позов у цій справі подано позивачем лише до організаторів електронних торгів - Державного підприємства «СЕТАМ» та Головного територіального управління юстиції у Сумській області в особі Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Сумській області, а покупця - переможця торгів позивач не визначив відповідачем у справі. Переможця торгів - ОСОБА_2 за заявою позивача судом залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів.

Разом з тим, суд наголошує, що діючий Господарський процесуальний кодекс України, зокрема ст. 48 не надає суду право залучати до участі у справі співвідповідача чи замінювати первісного відповідача належним відповідачем без відповідного клопотання позивача.

Тому, суд розглядає даний позов в межах позовних вимог до визначеного позивачем кола відповідачів.

Під час розгляду спору про визнання недійсними електронних торгів судами повинно бути встановлено:

- чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та/або інших норм законодавства під час проведення електронних торгів і в чому таке порушення полягало;

- чи вплинули ці порушення на результат торгів;

- чи відбулося порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.

Дана правова позиція щодо розгляду справ про визнання електронних торгів недійсними узгоджується з позицією Верховного Суду викладеною в постанові від 14.03.2018 у справі № 910/1454/17.

Державним підприємством «СЕТАМ» відповідно до Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом від 29.09.2016 № 2831/5 було проведено електронні торги.

Частиною 1 розділу XI Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом від 29.09.2016 № 2831/5 визначено, що електронні торги вважаються такими, що не відбулись, у разі:

- відсутності учасників електронних торгів;

- несплати всіма учасниками, що надали цінові пропозиції й поетапно були визначені переможцями електронних торгів, належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу X цього Порядку;

- ненадходження від жодного учасника цінової пропозиції.

Частиною 2 розділу XI Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом від 29.09.2016 № 2831/5 передбачено, що підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є:

- рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна;

- зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»;

- відкладення проведення виконавчих дій;

- наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності.

Правових підстав для визнання торгів такими, що не відбулися на момент їх проведення не було, як і не було підстав для зупинення їх проведення.

Спірні торги в цілому відбулися з дотриманням Порядку реалізації арештованого майна.

Щодо посилань позивача на порушення п. 5 та п. 6 розділу III Порядку реалізації арештованого майна, а саме: незазначення в інформаційному повідомленні про електронні торги інформації про майно - транспортний засіб в тому числі: відомостей про зберігача, порядку отримання майна переможцем, права третіх осіб, об'єму двигуна, виду паль ного, пробігу, типу кузова, трансмісії, то суд зазначає, що позивачем з урахуванням вимог статей 13, 74 ГПК України не доведено впливу даного порушення на результат торгів.

Також, судом не встановлено порушення прав і законних інтересів позивача при проведенні оскаржуваних торгів.

Щодо аргументів позивача про порушення вимог мораторію на задоволення вимог кредиторів при реалізації спірного майна, суд зазначає наступне.

Ухвалою від 17.01.2003 Господарським судом Сумської області було порушено провадження у справі № 6/6 про банкрутство Закритого акціонерного товариства «Підприємство теплових мереж» та введено процедуру розпорядження майном.

Ухвалою господарського суду у справі № 6/6 від 02.04.2013 припинено процедуру розпоря дження майном ПАТ «Підприємство теплових мереж», введено процедуру санації боржника.

19.01.2013 набрала чинності редакція Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» зі змінами внесеними Законом України №4212-VI від 22.12.2011.

Разом з тим, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо виконання господарських зобов'язань» №5405 -VI від 02.10.2012 розділ Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (у редакції закону №4212-VI від 22.12.2011) було доповнено пунктом 1-1, відповідно до якого положення цього Закону застосовуються господарськими судами під час розгляду справ про банкрутство, провадження в яких порушено після набрання чинності цим Законом.

Враховуючи, що провадження у справі № 6/6 про банкрутство ПАТ «Підприємство теплових мереж» порушено до набрання чинності Законом №4212-VI від 22.12.2011, то на момент існування спірних правовідносин у даній справі (№920/190/18), провадження у справі № 6/6 про банкрутство ПАТ «Підприємство теплових мереж» здійснювалось відповідно до Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (в редакції, яка діяла до набрання чинності 19.01.2013 змін внесених Законом України №4212-VI від 22.12.2011) - далі -Закон про банкрутство.

Відповідно до абзацу двадцять четвертого статті 1 Закону про банкрутство мораторій на задоволення вимог кредиторів - зупинення виконання боржником, стосовно якого порушено справу про банкрутство, грошових зобов'язань і зобов'язань щодо сплати податків і зборів (обов'язкових платежів), термін виконання яких настав до дня введення мораторію, і припинення заходів, спрямованих на забезпечення виконання цих зобов'язань та зобов'язань щодо сплати податків і зборів (обов'язкових платежів), застосованих до прийняття рішення про введення мораторію.

Абзацом шостим статті 1 Закону про банкрутство встановлено, що поточні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, які виникли після порушення провадження у справі про банкрутство.

Відтак, дія мораторії на задоволення вимог кредиторів не поширюється на вимоги поточних кредиторів, які виникли після порушення провадження у справі про банкрутств.

Тому, у державного виконавця були відсутні підстави для зупинення зведеного виконавчого провадження з примусового виконання виконавчих документів про стягнення з ПАТ «Підприємство теплових мереж» на користь групи стягувачів заборгованості, адже відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Сумській області здійснювалось примусове виконання виконавчих документів про стягнення заборгованості з боржника, які виникли після порушення судом провадження у справі про банкрутство, тобто поточних кредиторських вимог.

Така ж правова позиція щодо дії мораторію відображена і в п. 5.4 рекомендацій Президії Вищого господарського суду України від 04.06.2004 № 04-5/1193.

Враховуючи вищевикладене, суд відхиляє доводи позивача щодо порушення вимог мораторію при реалізації спірного майна.

Підставою недійсності правочину згідно з ч. 1 ст. 215 ЦК України є недодержання в момент вчинення стороною (сторонами) вимог, які встановлені ст. 203 ЦК України, відповідно до якої зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Частина 3 ст. 215 ЦК України визначає, що якщо недійсність правочину прямо не встановлено законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

У відповідності до вимог статей 13, 74 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Враховуючи вищевикладене, позивачем не доведено суду обставин, які були б підставою для визнання недійсними електронних торгів з продажу Автокрана МАЗ 5337, модель КС 3577, 1992 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_3, шасі НОМЕР_4, що відбулись 15.03.2018, тому позов задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. ст. 123, 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору у даній справі покладаються на позивача.

02.05.2018 ухвалою суду № 920/190/18 задоволено частково заяву позивача (вх. № 919к від 26.04.2018) про вжиття заходів забезпечення позову. Вжито заходи забезпечення позову. Накладено арешт на Автокран МАЗ 5337, модель КС 3577, 1992 р.в., реєстраційний номер 1967 СУР, шасі НОМЕР_4. Заборонено та третій особі вчиняти дії, пов'язані з укладанням договору купівлі-продажу, в тому числі здійснювати платежі, та передачею Автокрана МАЗ 5337, модель КС 3577, 1992 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_3, шасі НОМЕР_4 третій особі, вчиняти дії по державній реєстрації даного транспортного засобу за третьою особою, або виконувати щодо нього інші зобов'язання на виконання оспорюваних електронних торгів з продажу Автокрана МАЗ 5337, модель КС 3577, 1992 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_3, шасі НОМЕР_4.

Згідно з вимогами ч. ч. 9, 10 ст. 145 ГПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. В такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Тому, суд дійшов висновку скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Господарського суду Сумської області від 02.05.2018 у даній справі.

Керуючись ст. ст. 123, 145, 232, 233, 236, 237, 238, 241, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову відмовити.

2. Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду Сумської області від 02.05.2018 у справі № 920/190/18.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1,2 ст. 241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст. 256 ГПК України).

Повний текст рішення складено 12.09.2018.

Суддя В.Л.Котельницька