ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20.09.2018м. ДніпроСправа № 904/4180/18

Суддя Бондарєв Е.М., розглянувши матеріали

за позовом Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Хрещатик" в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Хрещатик" (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 8-А)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінко-Дніпро" (49041, м. Дніпро, ж/м Тополя-3, буд. 47, корп. 1)

про стягнення заборгованості за кредитним договором у сумі 1 286 706,73 грн.

СУТЬ СПОРУ:

17.09.2018 Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "Хрещатик" в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Хрещатик" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою №3/3839 від 04.09.2018 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінко-Дніпро" про стягнення заборгованості у загальній сумі 1 286 706,73 грн. з яких:

- 435 586,65 грн. простроченні проценти за кредитом;

- 142 580,18 грн. прострочена щомісячна комісія;

- 189 661,63 грн. пеня за несвоєчасне погашення кредиту;

- 68 130,52 грн. пеня за несвоєчасну сплату процентів;

- 16 347,60 грн. пеня за несвоєчасне погашення щомісячної комісії;

- 385 842,35 грн. інфляційних втрат від прострочення повернення кредитної заборгованості;

- 48 557,80 грн. 3% річних за несвоєчасне погашення кредиту.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконання взятих відповідачем на себе зобов'язань в частині своєчасної та повної оплати грошових коштів за кредитним договором №01НКЛ-07 від 27.11.2007.

Доказів сплати судового збору сплачено у встановленому розмірі не надає, натомість , разом з позовною заявою позивач звертається до суду із заявою про звільнення від сплати судового збору до ухвалення судового рішення. В обґрунтування зазначеної заяви позивач вказує, що позбавлений можливості сплатити судовий оскільки, визнаний неплатоспроможний і перебуває в процедурі ліквідації банку.

Розглянувши позовні матеріали суд вважає їх таким, що підлягають залишенню без руху виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст.123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 вказаної статті Закону передбачено, що ставки судового збору встановлюються в таких розмірах: із позовної заяви майнового характеру сплачується 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; із позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01.01.2018 набрав чинності Закон України "Про державний бюджет України на 2018 рік", ст. 7 якого встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2018 року становить 1 762,00 грн.

Відтак, сума судового збору яка павина будите сплачена за подання денної позовної заяви павина складати 19 300,60 грн.

Приписами ст. 8 Закону України "Про судовий збір" (в останній редакції) передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Отже, звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати для юридичних осіб вищевказаний Закон не передбачає.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Суд зазначає, що посилання позивача на неплатоспроможне фінансове становище не може бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, виходячи з вимог статей 32, 33 Господарського процесуального кодексу України покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Доказів на підтвердження відсутності коштів позивачем до заяви не долучено.

Крім того, позивачем не надано належних доказів того, що на момент ухвалення рішення по справі у нього будуть кошти на оплату судового збору.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року (ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", - право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі "Креуз проти Польщі" суд зазначив, що "право на суд" не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю правовою природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов'язків", пункт 1 статті 6 залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети.

Положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

З наведених вище обставин слідує, що у суду відсутні правові підстави звільнення від сплати судового збору або для відстрочення сплати судового збору за подання позивачем позову. Що, в свою чергу не є позбавленням позивача права на доступ до правосуддя.

Окрім того, згідно з пунктом 1 частини першої статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення (частина перша ст. 172 Господарського процесуального кодексу).

Належним доказом направлення на адресу відповідача копії позовної заяви та доданих до неї документів є розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція) та опис вкладення, який відповідає спеціалізованій формі бланків № 107.

Відповідно до пункту 61 "Правил надання послуг поштового зв'язку", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

На підтвердження направлення на адресу відповідача копії позовної заяви та доданих до неї документів позивачем надано фіскальний чек та опис вкладення у цінний лист від 10.09.2018 року, за яким на адресу відповідача надіслана позовна заява №3/3839 від 04.09.2018 (з додатками), при цьому перелік додатків відсутній, що унеможливлює перевірити, які саме додатки направлялися на адресу відповідача.

Відповідно до 3.5 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України №18 від 26.12.11р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" передбачено, що у разі, коли до позовної заяви додано докази надсилання відповідачеві копії позовної заяви, але відсутні докази надсилання йому усіх копій доданих до неї документів, така заява підлягає поверненню на загальних підставах згідно з пунктом 6 частини першої статті 63 Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, наданий позивачем опис вкладення не може бути враховувати судом, як належний доказ направлення позовної заяви з додатками на адресу відповідача.

З огляду на викладене суд залишає позовну заяву без руху в порядку та на підставах, передбачених ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Виявлені недоліки можуть бути усунені позивачем шляхом подання до суду відповідних документів, які підтверджують сплату судового збору та відправлення на адресу відповідача копії позовної заяви з поіменним переліком усіх доданих до неї додатків, протягом п'яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Положеннями частин третьої та четвертої ст. 174 Господарського процесуального кодексу України визначено, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви позивача про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

2. Позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Хрещатик" в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Хрещатик" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінко-Дніпро" про стягнення заборгованості у загальній сумі 1 286 706,73 грн. залишити без руху.

3. Позивачу протягом 5 днів з дня вручення цієї ухвали суду про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви, а саме надати до суду:

- докази відправлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів;

- докази сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі 19 300,60 грн.

4. Роз'яснити, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 20.09.2018 й оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1