УХВАЛА

20 вересня 2018 року

м. Київ

Справа № 908/3864/14

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Львова Б.Ю. (головуючий), Булгакової І.В. і Сухового В.Г.,

розглянувши матеріали касаційної скарги товариства з обмеженою відповідальністю "Електросталь"

на постанову Донецького апеляційного господарського суду від 23.05.2018

за позовом публічного акціонерного товариства "Дельта Банк"

до товариства з обмеженою відповідальністю "Електросталь" (далі - Товариство),

публічного акціонерного товариства "Донецький металопрокатний завод"

про стягнення 642 984 143,97 грн.

ВСТАНОВИВ:

01.08.2018 (згідно з поштовою відміткою на конверті) Товариство повторно звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Донецького апеляційного господарського суду від 23.05.2018 (у касаційній скарзі помилково зазначено "29.05.2018"), а справу передати на розгляд до господарського суду Запорізької області для вирішення питання про прийняття зустрічного позову. При цьому скаржником заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

За результатами розгляду матеріалів даної скарги касаційний суд дійшов висновку про залишення її без руху, з огляду на таке.

За приписами статті 288 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України; Кодекс) касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Отже, останнім днем для подання касаційної скарги на рішення суду апеляційної інстанції від 23.05.2018, яке проголошено в судовому засіданні 23.05.2018, було 12.06.2018 (вівторок).

Скаржником подано касаційну скаргу поза межами строку, встановленого законодавством. При цьому заява про поновлення строку на касаційне оскарження Товариством не подана, причин його пропуску не наведено.

За приписами частини третьої статті 292, касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини першої статті 291 ГПК України особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

До касаційної скарги не додано ні оригіналів, ані засвідчених у встановленому порядку копій доказів надіслання копії даної скарги іншій стороні у справі (публічному акціонерному товариству "Дельта Банк"), а матеріали скарги не містять й відміток про її безпосереднє вручення позивачу.

Хоча в переліку додатків до касаційної скарги міститься посилання на "Доказ надсилання копії скарги ПАТ "Дельта Банк", але наявні незасвідчені копії фіскального чеку від 14.02.2017 та опису вкладення від 14.02.2017 (відповідно до якого позивачу надіслано апеляційну скаргу від 13.02.2017 № б/н на ухвалу господарського суду Запорізької області від 09.02.2017 у справі № 908/3864/14), згідно з частиною другою статті 91 ГПК України не підпадають під визначення письмових доказів і не є доказом надіслання позивачу копії касаційної скарги, поданої 01.08.2018.

Неповідомлення сторони у справі про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цієї сторони, принципи рівності та змагальності сторін закріпленні у статті 2 ГПК України.

До того ж касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 ГПК України.

Згідно з частиною третьою статті 290 ГПК України касаційна скарга підписується особою, яка подає скаргу, або її представником. До касаційної скарги, поданої представником, додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження.

Водночас зазначену касаційну скаргу від імені Товариства підписав ОСОБА_1, як його представник. Проте, доказів наявності у названої особи необхідних повноважень на подання касаційної скарги від імені Товариства (зокрема, довіреності) не містять ні матеріали касаційної скарги, ані інші матеріали справи.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674) ставку судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу господарського суду встановлено в 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб (за станом на 01 січня календарного року, в якому відповідна скарга подається до суду).

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" у 2018 році з 1 січня встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі 1 762 грн.

Товариство, звернувшись з касаційною скаргою на постанову Донецького апеляційного господарського суду від 23.05.2018, яка прийнята за наслідками перегляду ухвали господарського суду Запорізької області від 09.02.2017, мало сплатити судовий збір у сумі 1 762 грн., чого ним зроблено не було.

У клопотанні скаржник просить звільнити його від сплати судового збору, посилаючись: на скрутне економічне становище, що обґрунтовується економічною та політичною кризою в Україні, різким зростанням курсу долара, інфляцією та іншими негативними чинниками, які є загальновідомими та не потребують доказування.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 3674, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 % розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину - інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Згідно з частиною другою цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Цей перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Отже, цією статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо звільнення від сплати судового збору. При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, то самі лише обставини, пов'язані зі скрутним фінансовим становищем Товариства, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

За таких обставин згадане клопотання задоволенню не підлягає.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, суд касаційної інстанції зазначає, що Товариству необхідно усунути недоліки касаційної скарги, а саме надати:

- довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника ОСОБА_1;

- докази надіслання публічному акціонерному товариству "Дельта Банк" копії касаційної скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення;

- оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі 1 762 грн. на реквізити рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом:

- отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102;

- код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897;

- банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- код банку отримувача (МФО): 899998;

- рахунок отримувача: 6007;

- код класифікації доходів бюджету - 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

- символ звітності банку - 207.

Керуючись статтями 174, 234, 290-292 ГПК України, Касаційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Електросталь" на постанову Донецького апеляційного господарського суду від 23.05.2018 зі справи № 908/3864/14 залишити без руху.

2. Надати товариству з обмеженою відповідальністю "Електросталь" строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали. Документи про усунення недоліків надсилати за адресою: 01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

3. Роз'яснити товариству з обмеженою відповідальністю "Електросталь", що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скаржнику буде повернуто згадану скаргу або відмовлено у відкритті касаційного провадження.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Б. Львов

Суддя І. Булгакова

Суддя В. Суховий