ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

18 вересня 2018 року Справа № 915/870/18

м.Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складi суддi Василяки К.Л.,

за участю представників:

від позивача: Киян О.В., дов. №55 від 15.03.2018р.

від відповідача: Головченко О.А., ордер МК №63236 від 10.01.2017р.

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТАРТА Т АГРО» №145 від 17.09.2018 про відвід судді у справі №915/870/18

За позовом: Фермерського господарства «Колос»

(57230, Миколаївська область, Вітовський район, с.Білозірка, ),

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТАРТА Т АГРО»

(54025, м.Миколаїв, пр. Героїв Сталінграду, 91, корп.1, оф. 501, ),

про: стягнення 5 636 678,06 грн.

встановив:

18.09.2018р. відповідачем до суду подано письмову заяву вих. №145 від 17.09.2018р. про відвід судді Василяки К.Л. на підставі п.4 ч.1 ст.35 ГПК України.

В обґрунтування даної заяви відповідач посилається на те, що з офіційного сайту Господарського суду Миколаївської області на веб-порталі Судова влада України, він дізнався про здійснення повторного автоматизованого розподілу справи між суддями 23.08.2018р. За результатами такого автоматизованого розподілу справу №915/870/18 було перерозподілено на суддю Василяку К.Л. у зв'язку з перебуванням судді Коваля Ю.М. у відпустці. Відповідач зазначає, що з вказаного звіту вбачається, що суддя Коваль Ю.М. перебуває у відпустці менше 14 календарних днів, а тому, на думку відповідача, наявне порушення п.п.18,19 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010р. за №30 (у редакції рішення Ради суддів України від 02.03.2018р. №17), оскільки здійснення повторного автоматизованого розгляду справи, можливе, зокрема, у випадку, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач зі складу колегії (якщо справа розглядається колегіально) не може продовжувати розгляд справи більше 14 календарних днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені процесуальним законом. Окремо відповідач зазначає, що розгляд клопотання позивача про забезпечення позову взагалі не розподілявся та суддю Василяку К.Л.

Відповідно до ч.2 ст.39 ГПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Розглянувши заяву про відвід, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.35 ГПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (заява №7577/02) від 03.05.2007 Суд наголошує, що «безсторонність» у сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів.

У справі "Білуха проти України" (заява №33949/02) від 09.11.2006 Європейський суд з прав людини, стосовно суб'єктивного критерію зазначив, що особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

Відповідно до приписів абз. d п.п. 3.6.1 п.3.6 Засад використання автоматизованої системи документообігу Господарського суду Миколаївської області, затверджених рішенням зборів суддів Господарського суду Миколаївської області від 28.01.2016 № 2, повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями здійснюється, зокрема, у разі виникнення інших підстав, передбачених чинним законодавством, Положенням та цими Засадами за мотивованим розпорядженням керівника апарату суду.

Пунктом 3.2.2 названих Засад передбачено, що раніше визначеному автоматизованою системою документообігу в судовій справі головуючому судді передаються також, зокрема, заяви про забезпечення позову, заміни одного заходу забезпечення позову іншим, скасування заходів забезпечення позову, зустрічне забезпечення позову, зміну зустрічного забезпечення, скасування заходів зустрічного забезпечення, що надійшли у порядку ст.ст.136- 145 ГПК України та подані після подання позовної заяви.

З матеріалів справи вбачається, що позовна заява ФГ «Колос» про стягнення з ТОВ «АСТАРТА Т АГРО» кошів в сумі 5636678,06 грн. надійшла до господарського суду 10.08.2018р. (вх. №10083/18).

Ухвалою суду (суддя Коваль Ю.М.) від 13.08.2018р. вказану позовну заяву було залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків - 15 днів з дня отримання даної ухвали.

Позивач отримав дану ухвалу 18.08.2018р., про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

22.08.2018р. позивач надав до суду заяву про усунення недоліків на виконання вимог ухвали суду від 13.08.2018р. та одночасно заяву про вжиття заходів забезпечення позову від 09.08.2018р. №110.

З відмітки відділу документального забезпечення на примірниках заяв вбачається, що вони були надані до суду 22 серпня 2018 року о 16 год. 55 хв.

Відповідно до приписів ч.1 ст. 140 ГПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Приписами ч.3 ст. 174 ГПК України встановлено, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Отже, зважаючи на надходження у один день (22.08.2018р.) заяв позивача про усунення недоліків позовної заяви та про вжиття заходів забезпечення позову у суду виникла необхідність вирішення питань щодо відкриття провадження у справі та щодо розгляду заяви про вжиття заходів до забезпечення позову.

Нормами ст.174 ГПК України передбачено, що після усунення позивачем недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, суд має постановити ухвалу про прийняття позову до розгляду та відкриття провадження у справі. При цьому, вказана стаття не містить застережень щодо винесення такої ухвали у останній день строку, визначеного судом для усунення недоліків.

Положення ч.1 ст. 140 ГПК України встановлюють дводенний строк для розгляду заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

Можливість здійснення судом розгляду заяви про вжиття заходів забезпечення позову окремо від матеріалів справи нормами ГПК України, Положенням про автоматизовану систему документообігу суду та Засад використання автоматизованої системи документообігу Господарського суду Миколаївської області не передбачена.

Таким чином, залишення позовної заяви та заяви про вжиття заходів забезпечення позову в провадженні судді Коваля Ю.М., за умови перебування його у відпустці, призвело б до порушення процесуальних прав учасників справи.

З огляду на викладене, господарський суд не вбачає порушень у здійсненні повторного автоматизованого розподілу справи №915/870/18.

За таких обставин, викладені у заяві представника відповідача про відвід судді обставини не є підставою для відводу судді в розумінні ст.ст.35, 36 ГПК України, а свідчить про незгоду відповідача з процесуальним рішенням суду у даній справі, зокрема щодо часткового задоволення заяви позивача про вжиття заходів забезпечення позову, що також не може бути підставою для відводу судді або викликати сумніви щодо його неупередженості.

Таким чином, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Відповідно до ч.3 ст.39 ГПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.35, 36, ч.ч.1-3 ст.39, 234 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Визнати відвід, заявлений складу суду ТОВ «АСТАРТА Т АГРО», необґрунтованим.

2. Передати справу №915/870/18 для розгляду заявленого відводу складу суду, визначеному у відповідності до порядку, встановленому ч.1 ст.32 ГПК України.

Ухвала суду, у відповідності до ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 19.09.2018р.

Суддя К.Л. Василяка