УХВАЛА

м. Київ

28.08.2018Справа № 910/4226/18

Господарський суд міста Києва у складі:

судді - Бондаренко Г. П.,

за участю секретаря - Бабаджанян М.Б.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні справу

за позовом 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Інвестиційний капітал Україна" (01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 19-21)

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційний капітал "Україна" (01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 19-21)

до Громадської організації "Інститут права і суспільства" (01001, м. Київ, вул. Інститутська, 10, офіс 113)

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача:

1) ОСОБА_1 (01030, АДРЕСА_1),

2) ОСОБА_2 (01021, АДРЕСА_2),

3) ОСОБА_3 (04123, АДРЕСА_3).

про захист ділової репутації

Представники сторін:

від позивача 1: Шкелебей О.В., ордер серії КС №385318 від 04.04.18;

від позивача 2: Шкелебей О.В., ордер серії КС №385319 від 04.04.18;

Саприкін А. О., довіреність № б/н від 27.08.18;

від відповідача: не з'явився;

від третьої особи 1: не з'явився;

від третьої особи 2: не з'явився;

від третьої особи 3: ОСОБА_3;

вільний слухач: ОСОБА_6;

вільний слухач: ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Інвестиційний капітал Україна" (далі - позивач-1) та Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвестиційний капітал "Україна" (далі - позивач-2) звернулися до Господарського суду міста Києва з позовом до Громадської організації "Інститут права і суспільства" (далі -відповідач) про захист ділової репутації. У поданій позовній заяві позивачі зазначають третіми особами, які не заявлять самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, а третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивачів - АЙСІЮ ХОЛДІНГЗ ЛІМІТЕД (ICU HOLDINGS LIMITED).

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивачі зазначають, що відповідачем було поширено недостовірну інформацію, яка завдала школи особистим немайновим правам позивачів, а тому останні просять:

1. Визнати недостовірною інформацію наступного змісту:

- "метою надання послуг Broidy Capital Management, LLC, є надання регулярних політичних та фінансових аналізів, політичної підтримки, інвестиційного консалтингу, управління коштами для Компанії та її філіалів, включаючи та не обмежуючись ICU Holding Ltd і ВТБ Банк та його філії";

- "Пан Броуді…, який уклав угоди з пані Гонтаревою і ICU";

- "В листопаді-грудні 2013 р. компанія Гонтаревої в якості посередника викупила для компаній, підконтрольних Арбузову, …, валютні облігації на 10 млрд 700 млн гривень";

- "Вroidy Capital Management надає консультаційні послуги компанії Quillas Equities і її філіям, до яких відноситься компанія Гонтаревої Investment Capital Ukraine (ICU) і ВТБ Банк";

- "У консультативній угоді йдеться, що Елліотт Броуді повинен надавати оцінку політичної та економічної ситуації в США і захищати інтереси компаній ICU і ВТБ перед політиками і інституціями США"

- "Фактично, компанія Гонтаревої мала співпрацювати з паталогічним шахраєм, в котрого є стаж дачі хабарів посадовцями", поширену Громадською організацією "Інститут права і суспільства" на прес-конференції на тему "Українська фінансова корупція: міжнародні виклики та небезпеки", що відбулася 25 січня 2018 року, в мережі інтернет на веб-сторінці http://ils.ooo/;

2. Зобов'язати Громадську організацію "Інститут права і суспільства" спростувати недостовірну інформацію у той самий спосіб, в якій вона була поширена, а саме:

- шляхом публікації на веб-сайті http://ils.ooo/ резолютивної частини рішення суду з цієї справи, яка має бути набрана тим самим шрифтом та розміщена під заголовком "Спростування недостовірної інформації щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Інвестиційний капітал Україна", Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційний капітал "Україна" та групи компаній ICU;

- шляхом скликання прес-конференції в прес-центрі інформаційного агентства "Українські новини" та оприлюднення на такій прес-конференції резолютивної частини рішення суду з цієї справи.

Разом з позовною заявою позивачами подано заяву в порядку статті 90 ГПК України із запитаннями відповідачу, що мають значення для справи.

Через відділ діловодства суду 13.04.2018 від позивачів надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.04.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи № 910/4226/18 у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 15.05.2018, залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявлять самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.05.2018 судом було повідомлено сторін про те, що у зв'язку з перебуванням судді Бондаренко Г. П. у відрядженні, розгляд даної справи, призначений на 15.05.2018 року не відбудеться, розгляд справи призначено на 05.06.2018.

05.05.2018 через відділ діловодства суду від Компанії АЙСІЮ ХОЛДІНГЗ ЛІМІТЕД (ICU HOLDINGS LIMITED) надійшла заява третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору про захист ділової репутації, відповідно до якої третя особа з самостійними вимогами просить:

1) визнати інформацію наступного змісту:

"- метою надання послуг Broidy Capital Management, LLC, є надання регулярних політичних та фінансових аналізів, політичної підтримки, інвестиційного консалтингу, управління коштами для Компанії та її філіалів, включаючи та не обмежуючись ICU Holding Ltd і ВТБ Банк та його філії";

- "Пан Броуді…, який уклав угоди з пані Гонтаревою і ICU";

- "В листопаді-грудні 2013 р. компанія Гонтаревої в якості посередника викупила для компаній, підконтрольних Арбузову, …, валютні облігації на 10 млрд 700 млн гривень";

- "Вroidy Capital Management надає консультаційні послуги компанії Quillas Equities і її філіям, до яких відноситься компанія Гонтаревої Investment Capital Ukraine (ICU) і ВТБ Банк";

- "У консультативній угоді йдеться, що Елліотт Броуді повинен надавати оцінку політичної та економічної ситуації в США і захищати інтереси компаній ICU і ВТБ перед політиками і інституціями США"

- "Фактично, компанія Гонтаревої мала співпрацювати з паталогічним шахраєм, в котрого є стаж дачі хабарів посадовцями", поширену Громадською організацією "Інститут права і суспільства" на прес-конференції на тему "Українська фінансова корупція: міжнародні виклики та небезпеки", що відбулася 25 січня 2018 року, в мережі інтернет на веб-сторінці http://ils.ooo/"; поширену ГО "Інститут права та суспільства" (ідентифікаційний код 41212977, 01001, м. Київ, вул. Інститутська, 10, оф. 113) на прес-конференції на тему "Українська фінансова корупція: міжнародні виклики та небезпеки", що відбулася 25.01.2018 року в мережі Інтернет на веб-сторінці htpp://ils.000 недостовірною.

2) зобов'язати Громадську організацію "Інститут права і суспільства" спростувати недостовірну інформацію у той самий спосіб, в якій вона була поширена, а саме:

- шляхом публікації на веб-сайті http://ils.ooo/ резолютивної частини рішення суду з цієї справи, яка має бути набрана тим самим шрифтом та розміщена під заголовком "Спростування недостовірної інформації щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Інвестиційний капітал Україна", Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційний капітал "Україна" та групи компаній ICU;

- шляхом скликання прес-конференції в прес-центрі інформаційного агентства "Українські новини" та оприлюднення на такій прес-конференції резолютивної частини рішення суду з цієї справи.

З огляду на те, що категорія спору є складною, з метою заслуховування позиції учасників судового процесу щодо питання прийняття чи не прийняття позовної заяви третьої особи з самостійними вимогами, судом було вирішено здійснити розгляд питання щодо прийняття позовної заяви третьої особи з самостійними вимогами в судовому засіданні 15.05.2018 року. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.05.2018 судом було повідомлено сторін про те, що у зв'язку з перебуванням судді Бондаренко Г. П. у відрядженні, розгляд даної справи, призначений на 15.05.2018 року не відбудеться, розгляд справи призначено на 05.06.2018.

В судовому засіданні 05.06.2018 року представник відповідача та присутні в засіданні треті особи (1 та 2) заявили, що вони не отримували як копії первісної позовної заяви з додатками, так і копії позовної заяви третьої особи з самостійними вимогами, в зв`язку з чим подали клопотання про залишення даних позовних заяв без розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.06.2018 відмовлено в задоволенні клопотань Громадської організації "Інститут права і суспільства", ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про залишення первісної позовної заяви без розгляду та відкладено підготовче засідання у справі на 19.06.2018, зобов'язано представника позивачів та представника третьої особи з самостійними вимогами надати суду докази направлення відповідних позовних заяв, а у разі їх повернення відправникам - надати до суду для вручення відповідачу та третім особам копій відповідних позовних заяв з додатками.

Через відділ діловодства суду 08.06.2018 від представника позивачів надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи (докази надсилання позовної заяви з додатками).

18.06.2018 від ОСОБА_3 через відділ діловодства суду надійшли клопотання в порядку ст. 42 ГПК України та пояснення по справі в порядку ст. ст. 165, 168 ГПК України.

18.06.2018 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи (докази направлення до правоохоронних органів повідомлення про злочин).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.06.2018 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні на 17.07.2018.

Разом з тим, ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.06.2018 відмовлено у прийнятті для сумісного розгляду з первісно заявленими позовними вимогами у справі №910/4226/18 позовну заяву третьої особи з самостійними вимоги на предмета спору - компанії АЙСІЮ ХОЛДІНГЗ ЛІМІТЕД та повернуто дану позовну заяву вказаній особі.

16.07.2018 від відповідача через відділ діловодства суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просив визнати зловживання процесуальними правами зі сторони позивачів і залишити позовну заяву без розгляду в підготовчому судовому засіданні; стягнути з кожного з позивачів в дохід державного бюджету штраф за зловживання процесуальними правами.

16.07.2018 від ОСОБА_2 до суду надійшли пояснення по справі на виконання вимог ухвали суду від 16.04.2018, в яких просив визнати зловживання процесуальними права зі сторони позивачів і залишити позовну заяву без розгляду в підготовчому засіданні.

17.07.2018 від позивачів через відділ діловодства суду надійшло клопотання про продовження строку підготовчого провадження для належної підготовки справи для розгляду по суті, а саме можливості надання відповіді на відзив та забезпечення прав сторін на змагальний та рівний судовий процес.

Представник позивача в судовому засіданні 17.07.2018 року підтримав подане клопотання про продовження строків підготовчого провадження у справі та просив його задовольнити та подав клопотання про застосування заходів процесуального примусу. Представник відповідача заперечив проти задоволення даного клопотання та подав заяву в порядку статей 90, 169, 170 ГПК України на виконання вимог ухвали суду від 16.04.2018. Разом з тим, треті особи також надали пояснення по справі та просили залишити позовну заяву без розгляду у підготовчому судовому засіданні. ОСОБА_3 просив відмовити у приєднанні до матеріалів справи доказів, поданих позивачами 18.06.2018 через відділ діловодства суду. Суд протокольно ухвалив відмовити у клопотанні третьої особи-3 про відмову у приєднанні до матеріалів справи доказів, поданих позивачами 18.06.2018 через відділ діловодства суду. Разом з тим, відповідач подав клопотання про закриття провадження у справі № 910/4226/18 через відсутність предмету спору. Суд вирішив відкласти розгляд клопотань про залишення позовної заяви без розгляду та закриття провадження у справі № 910/4226/18 до наступного судового засідання для надання можливості позивача висловити свою позицію з даних питань. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.08.2018 відмовлено в задоволенні клопотання представника позивачів про застосування заходів процесуального примусу та оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні на 28.08.2018.

28.08.2018 від позивачів надійшли заперечення проти клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в підготовчому засіданні, визнання зловживання процесуальними правами та стягнення штрафу, що висловлені відповідачем і третіми особами у відзиві на позовну заяву та поясненнях; заперечення проти клопотання про закриття провадження у справі; відповідь на відзив.

28.08.2018 від ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у підготовчому засіданні у зв'язку з перебуванням на стаціонарному лікуванні та визнати причини неявки поважними (надано відповідні докази).

28.08.2018 від ОСОБА_2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у підготовчому засіданні у зв'язку з перебуванням ОСОБА_1 на стаціонарному лікуванні.

У судове засідання 28.08.2018 представники відповідача, третьої особи 1 і 2 не з'явилися.

У даному засіданні суд поставив на обговорення питання щодо вирішення клопотань про закриття провадження, про залишення позовної заяви без розгляду, про застосування заходів процесуального примусу та про відкладення розгляду справи, поданих сторонами до суду в попередньому судовому засіданні.

Представник позивача 1 і 2 заперечив проти відкладення розгляду справи та просить вирішити клопотання про закриття провадження та залишення позову без розгляду у даному судовому засіданні. Разом з тим, заперечив проти задоволення клопотань про закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду та зловживання процесуальними правами зі сторони позивачів.

Представник позивача-2 підтримав доводи, висловлені представником позивача 1 і 2.

ОСОБА_3 просив задовольнити клопотання про відкладення розгляду справи.

Заслухавши представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд перейшов до розгляду клопотання ОСОБА_3 про залишення позову без розгляду (№ б/н від 13.06.2018), викладеного в поясненнях третьої особи щодо позовів позивачів 1 і 2 в порядку статей 165, 168 ГПК України; клопотання ОСОБА_2 про визнання зловживання процесуальними правами зі сторони позивачів та залишення позовної заяви без розгляду в підготовчому засіданні (вих. № б/н від 12.07.2018), викладеного в поясненнях на виконання ухвали Господарського суду міста Києва від 16.04.2018 в порядку статті 168 ГПК України; клопотання ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду в підготовчому засіданні (вих. № б/ н від б/д), викладеного в письмових поясненнях третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Вищезазначені клопотання обґрунтовані тим, що позивачі не зазначили і не навели жодного доказу того, що відповідач чи треті особи поширили інформацію саме щодо них і тим самим порушили їх права чи законні інтереси, а тому у суду є всі підстави для визнання зловживання процесуальними правами зі сторони позивачів та залишення позову без розгляду.

У поданій до суду позовній заяві позивачами викладено обставини, на яких, на думку позивачів, ґрунтуються позовні вимоги (поширення інформації відповідачем, недостовірність такої інформації, поширення інформації про позивачів та завдання шкоди таким поширенням) з зазначенням нормативно-правових актів, судової практики Європейського суду з прав людини та Верховного Суду. Позивачами до позовної заяви додано докази, які останні вважали за необхідне подати в обґрунтування вимог позову, та які, на їхню думку, підтверджують обставини, викладені у позовній заяві.

Як вказує Верховний Суд у постанові від 17 липня 2018 року у справі № 910/237/18 вказано про те, що реалізуючи передбачене статті 64 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб'єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. Вирішуючи спір, суд повинен надати об'єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача. Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові.

У іншій постанові Верховного Суду від 13 червня 2018 року у справі № 922/2973/17 також вказано про те, що підставою звернення до господарського суду з позовом є порушення прав чи охоронюваних законом інтересів особи, яка звертається з таким позовом, при цьому, реалізуючи своє право на судовий захист, позивач визначає зміст свого порушеного права або охоронюваного законом інтересу та обґрунтовує підстави позову, виходячи з власного суб'єктивного уявлення про порушення, невизнання чи оспорювання своїх прав або охоронюваних законом інтересів. При цьому відсутність факту порушення права особи є підставою для відмови в позові, оскільки саме порушене (оспорюване) право та інтерес підлягають захисту. Вказана правова позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 13.03.2018 у справі № 911/1506/17.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотань про залишення позову без розгляду у зв'язку з тим, що позивачами до позовної заяви додано докази, які останні вважали за необхідне подати в обґрунтування вимог позову, та які, на їхню думку, підтверджують обставини, викладені у позовній заяві, а відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, будуть встановлені при розгляді справи по суті, а тому вважає дані клопотання необґрунтованими та безпідставними.

За таких обставин, суд відмовляє в задоволенні клопотань про залишення позову без розгляду (№ б/н від 13.06.2018; вих. № б/н від 12.07.2018; вих. № б/ н від б/д).

Щодо визнання зловживання процесуальними правами зі сторони позивачів суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; необґрунтоване або штучне об'єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд зазначає, що у даній справі відсутні підстави вважати, що позивачі зловживають наданими їм процесуальними правами. Разом з тим, вжиття заходів відповідальності може позбавити позивачів права доступу до суду та суперечитиме практиці Європейського суду з прав людини щодо розгляду справи судом. Європейський суд з прав людини вказує, що п. 1 ст. 6 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Таким чином, він втілює в собі «право на суд», яке, згідно з практикою Суду, включає в себе не тільки право ініціювати провадження, але й право розраховувати на «розгляд» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25).

З огляду на те, що у діях позивачів відсутні ознаки зловживання процесуальними правами, а також те, що застосування таких заході є правом саме суду, яке не пов`язане з поданням клопотань іншими учасниками процесу, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання про застосування заходів процесуального примусу.

Суд перейшов до розгляду клопотання відповідача про закриття провадження у справі (вих. № б/н від б/д).

Обґрунтовуючи дане клопотання позивач зазначає, що між позивачами та відповідачем відсутній предмет спору, а тому просить закрити провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України.

Суд зазначає, що предмет спору - це об'єкт спірних відносин, щодо якого виник спір між позивачем та відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 905/1688/15 предмет спору визначено як матеріально-правовий об'єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Згідно з постановою Верховного Суду від 18 липня 2018 року у справі № 905/1587/15 припинення (закриття) провадження у справі можливе в разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи. Якщо ж він був відсутній і до порушення провадження у справі, то зазначена обставина тягне за собою відмову в позові, а не припинення провадження у справі. Предметом спору є об'єкт спірних правовідносин, тобто благо, відносно якого виникає спір між позивачем і відповідачем. Прикладом відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв'язку з цим не залишилось неврегульованих питань або самі сторони врегулювали спірні питання.

Як встановлено судом, предметом у даній справі є немайнове благо у вигляді ділової репутації позивачів, якій, на думку останніх, завдано шкоду.

Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин (Постанова Верховного Суду від 26 лютого 2018 року у справі №461/9839/15-ц).

Як вже зазначалося вище, реалізуючи передбачене статті 64 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб'єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; позивач визначає зміст свого порушеного права або охоронюваного законом інтересу та обґрунтовує підстави позову, виходячи з власного суб'єктивного уявлення про порушення, невизнання чи оспорювання своїх прав або охоронюваних законом інтересів.

Відповідно до ст. 231 ГПК України господарський суд закриває провадження у справі, якщо: спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства;відсутній предмет спору; суд встановить обставини, які є підставою для відмови у відкритті провадження у справі відповідно до пунктів 2, 4, 5 частини першої статті 175 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною другою статті 175 цього Кодексу; позивач відмовився від позову і відмову прийнято судом; після відкриття провадження у справі між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення до міжнародного комерційного арбітражу або третейського суду, якщо тільки суд не визнає, що така угода є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана; настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва;сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс- Адам II проти Німеччини» («Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany», № 42527/98) зазначено, що право на доступ до суду, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним і може підлягати обмеженню; такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу потребує регулювання з боку держави. Суд повинен переконатися, що застосовані обмеження не звужують чи не зменшують залишені особі можливості доступу до суду в такий спосіб або до такої міри, що це вже спотворює саму суть цього права.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість та безпідставність клопотання про закриття провадження у справі через відсутність предмету спору та відмовляє в його задоволенні.

Разом з тим, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотань ОСОБА_1 та ОСОБА_2 І про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 177 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України) завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з'ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Згідно з положеннями ч. 2 ст. 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд здійснює дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Частиною 2 ст. 183 ГПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження, зокрема, у випадках, визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; а також в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства (ч. ч. 1, 2 ст. 114 ГПК України).

При здійсненні судочинства суд застосовує Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). У відповідності до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, третіх осіб, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

У той же час, суд надає особливого значення принципу, записаному в судовій практиці Європейського суду з прав людини, коли на держави, що підписали Конвенцію, лягає обов'язок таким чином організувати свою судову систему, щоб вона кожному могла гарантувати право отримати остаточне рішення у спорі щодо його цивільних прав та обов'язків упродовж розумного строку (серед багатьох інших, рішення у справі "Фрідлендер проти Франції" [GC], N 30979/96, п. 45, CEDH 2000-VII).

Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод , беручи до уваги клопотання третіх осіб про відкладення розгляду справи, з метою дотримання процесуальних прав сторін, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями ст. ст. 7, 8, 13, 14, 15 ГПК України та виконання завдань підготовчого провадження, суд на підставі статті 216 ГПК України дійшов висновку про необхідність оголошення перерви в підготовчому судовому засіданні.

Керуючись ст. ст. 43, 113, 114, 177, 182, 216, 227 ГПК України, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні клопотань ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про залишення позову без розгляду (№ б/н від 13.06.2018; вих. № б/н від 12.07.2018; вих. № б/ н від б/д).

2. Відмовити в задоволенні клопотання про застосування заходів процесуального примусу до позивачів.

3. Відмовити в задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі (вих. № б/н від б/д).

4. Відкласти підготовче судове засідання на 25.09.18 о 14:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 19 .

5. Запропонувати сторонам виконати вимоги попередніх ухвал суду.

6. Попередити сторін, що строк подачі заяв, клопотань з процесуальних питань - до закінчення строку підготовчого провадження.

7. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та підлягає оскарженню в частині відмови в задоволенні клопотань про залишення позову без розгляду та відмови в задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: http://ki.arbitr.gov.ua.

Повний текст ухвали складено: 30 серпня 2018 року.

Суддя Г.П. Бондаренко

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

1. Зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

2. Подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі. Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної Заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначену в Заявці.