ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

31.08.2018м. ДніпроСправа № 904/3944/18

Суддя Мельниченко І.Ф. , розглянувши матеріали

за позовом Дніпропетровської обласної ради, м. Дніпро

до Релігійної громади "Свято-Миколаївський храм" парафії Дніпропетровської єпархії Української православної церкви в м. Дніпрі, м. Дніпро

про визнання права спільної власності та витребування майна

СУТЬ СПОРУ:

Дніпропетровська обласна рада звернулась до господарського суду Дніпропетровської області із позовом, в якому просить визнати право спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Дніпропетровської області в особі Дніпропетровської обласної ради на об'єкт нерухомого майна, що знаходиться за адресою: м. Дніпро, пр. Калініна, буд. 66; та витребувати майно, що знаходиться за адресою: м. Дніпро, пр. Калініна, буд. 66 з володіння Релігійної громади "Свято-Миколаївський храм" парафії Дніпропетровської єпархії Української православної церкви в м. Дніпрі.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України визначені документи, що додаються до позовної заяви, зокрема документи, про сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Сплата судового збору здійснюється в порядку і розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір".

Як вже зазначено вище, позивач звернувся до суду із вимогами про визнання права власності на нерухоме майно та витребування його з володіння відповідача.

Статтею 163 ГПК України передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів, визнання права власності на майно або його витребування. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за приписом пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 163 ГПК України).

Крім того, суд звертає увагу на те, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов'язаннях (у тому числі в зв'язку з вимогами, заснованими на приписах частини п'ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом пункту 3 частини другої статті 54 і статті 55 ГПК такий обов'язок покладається на позивача.

Таким чином, позивач звернувся до суду із двома вимогами майнового характеру, судовий збір за які повинен сплачуватись окремо за кожну вимогу та виходячи з вартості спірного майна.

Разом з тим, позивачем сплачено судовий збір лише в сумі 3 524 грн. згідно платіжного доручення № 003152 від 16.05.2018 р., тобто як за дві вимоги немайнового характеру.

Будь-яких документів, які б надавали суду можливість визначити хоча б приблизну вартість спірного майна, позивачем суду не надано.

Отже, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 174, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Дніпропетровської обласної ради залишити без руху.

2. Позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати належні докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, виходячи з вартості спірного майна, а також надати документальне підтвердження цієї вартості.

3. Роз'яснити Дніпропетровській обласній раді, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1