ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

29.08.2018

Справа № 910/11322/18

За заявою Приватного акціонерного товариства "Автомобільна компанія "Укртранс"

про забезпечення позову у справі

за позовом Приватного акціонерного товариства «Автомобільна компанія «Укртранс»

до 1) Міністерства юстиції України;

2) Державного підприємства «СЕТАМ»

про визнання недійсними електронних торгів та витребування майна.

Суддя Сташків Р.Б.

СУТЬ СПОРУ:

На розгляд Господарського суду міста Києва, у редакції заяви про зміну предмету позову від 28.08.2018, передано указаний позов про:

- визнання недійсними електронних торгів арештованого майна – Комплексу будівель автомобільно-транспортного підприємства, загальною площею 4211.60 кв.м., що розташований за адресою: м. Київ, вул. Народного Ополчення № 25 (літери А,Б,В,Г,Д) – лот № 287706 СЕТАМ, що відбулися 21 серпня 2018 року, за результатами яких складено протокол № 353627 від 21.08.2018;

- витребування Комплексу будівель автомобільно-транспортного підприємства, загальною площею 4211.60 кв.м., що розташований за адресою: м. Київ, вул. Народного Ополчення № 25 (літери А,Б,В,Г,Д) з чужого незаконного володіння переможця електронних торгів СЕТАМ, що відбулися 21 серпня 2018 року за лотом №287706, та за результатами яких складено протокол № 353627 від 21.08.2018.

Вимоги позову мотивовані тим, що на підставі свідоцтва серії САВ № 552501 від 28.12.2007 Позивач є власником об’єкту нерухомості – комплексу будівель автомобільно-транспортного підприємства, розташованого за адресою: м. Київ, вулиця Народного ополчення, 25, літ. А,Б,В,Г,Д, загальною площею 4211,60 кв.м., але наразі відділом ПВР Департаменту ДВС МЮУ у зведеному виконавчому провадженні №53668175 здійснюється примусовий продаж вказаного нерухомого майна через ДП «Сетам», і 21.08.2018 на електронних торгах було визначено переможця торгів та складено відповідний протокол.

Зокрема, електронні торги з примусового продажу майна (реєстраційний номер лота 287706) були проведені 21.08.2018 зі стартовою ціною 18985488 грн. Згідно даних, розміщених на офіційному сайті СЕТАМ, 21.08.2018 торги відбулися, складено протокол проведення електронних торгів № 353627, переможцем визначено учасника №8 з ціновою пропозицією 30758000 грн., і протоколом встановлено строк для оплати до 05.09.2018.

Позивач з результатами торгів не погоджується, у позові обґрунтовує це тим, що на думку Позивача торги було проведено з порушенням порядку визначення вартості та оцінки майна, і реалізація майна відбулась за низькою ціною, яка не відповідає його реальній вартості. Також Позивач посилається, що продаж майна було здійснено при наявності арештів (заборон), які перешкоджали реалізації майна, та що були допущені інші недоліки процедури продажу.

Відтак, на обґрунтування Позивача, заявлені ним позовні вимоги про визнання електронних торгів недійсними та витребування майна з чужого незаконного володіння направлені на захист порушеного права власності Позивача та його законних інтересів у виконавчому провадженні.

Згідно з приписами ст. 136 ГПК України, забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Процедура реалізації майна з оформленням результатів електронних торгів, відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 №2831/5, передбачає певний порядок вчинення дій, та зокрема:

- формування та розміщення на веб-сайті протоколу електронних торгів за лотом;

- підписання організатором протоколу торгів, розміщення протоколу у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби;

- здійснення розрахунку переможцем торгів на підставі копії протоколу;

- надіслання організатором торгів відповідного протоколу державному виконавцю, приватному виконавцю, а також інших документів, що підтверджують реалізацію предмета іпотеки;

- після надходження коштів від реалізації предмета іпотеки державним виконавцем, приватним виконавцем складається акт про реалізацію предмета іпотеки, який після підписання, затвердження та скріплення печаткою надсилається організатору торгів;

- на підставі акта нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів;

- здійснюється реєстрація права власності на майно у державному реєстрі.

Враховуючи наведене, суд погоджується з доводами Позивача, що оскільки наразі відбувається підписання протоколу електронних торгів (відповідно до відкритої інформації, розміщеної на офіційній веб-сторінці ДП «СЕТАМ»), та відсутні обмеження щодо подальшого оформлення результатів торгів, то подальша відсутність таких обмежень може призвести до виникнення речових прав на майно та перехід права власності на нього до іншої особи.

Це може призвести до того, що виконання рішення суду у даній справі про витребування майна буде істотно ускладнено (у зв’язку зі зміною власника майна), і також буде унеможливлений ефективний захист та поновлення порушених прав Позивача, за захистом яких він звернувся до суду, оскільки Позивач процесуально обмежений строками зміни предмету позову, відтак буде вимушений пред’являти нові позови на захист його права власності. (визнання результатів торгів недійсними вже буде не ефективним).

У відповідності до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно із ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі – Перший протокол/Конвенція) встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини вказав на те, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування.

Таким чином, обов'язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Отже, Держава Україна несе обов'язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

На це вказується, зокрема, і в пункті 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004 у справі №1-33/2004, де зазначено, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, яка здійснюється, зокрема і судом як основним засобом захисту прав, свобод та інтересів у державі.

Крім того, Конституційний Суд України у п. 9 мотивувальної частини рішення від 30.01.2003 №3-рп/2003 у справі № 1-12/2003 наголошує на тому, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Як було вказано вище, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Тобто метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача до вирішення спору по суті з тим, щоб забезпечити позивачу, у випадку задоволенні позову, реальну та ефективну можливість виконання рішення суду та поновлення своїх порушених прав. Забезпечення позову – це обмеження суб’єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов’язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ст. 137 ГПК України, до видів забезпечення позову, зокрема, належать: арешт майна; заборона відповідачу вчиняти певні дії; заборона іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов'язання; інші заходи, необхідні для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 частини 1 цієї статті.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову (ч. 3 ст.137 ГПК України).

З огляду на викладене, враховуючи фактичні обставини справи, суд погоджується з доводами Позивача, що існує реальна необхідність попередити подальше оформлення результатів електронних торгів, що є предметом судового спору, тому визнає обгрунтованою та задовольняє заяву Позивача про вжиття заходів забезпечення позову.

При цьому, судом враховано, що заявлені Позивачем заходи забезпечення відповідають критеріям розумності, обґрунтованості і адекватності, при їх вжитті буде забезпечено збалансованість інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу. Також, наявний прямий зв'язок між обраними Позивачем заходами забезпечення позову і предметом позовних вимог, а саме, оскільки обрані Позивачем заходи спроможні забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, та натомість є доведеними ймовірні утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Судом враховано, що у матеріалах справи відсутні докази, що у зв’язку з вжиттям заявлених Позивачем заходів забезпечення позову можуть бути порушені права або охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 234 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву про забезпечення позову задовольнити та до набранням законної сили рішенням Господарського суду міста Києва у даній справі вжити наступні заходи забезпечення позову:

1. накласти арешт на об’єкт нерухомого майна – Комплекс будівель автомобільно-транспортного підприємства, розташованого за адресою: м. Київ, вулиця Народного Ополчення, 25, літ. А, Б, В, Г, Д, загальною площею 4211,60 кв.м.;

2. заборонити Державному підприємству «СЕТАМ» (м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6; ідентифікаційний код 39958500):

- підписувати протокол електронних торгів з продажу майна, що відбулись 21.08.2018 за лотом № 287706;

- здійснювати розрахунки з переможцем електронних торгів з продажу майна, що відбулись 21.08.2018 за лотом № 287706;

- надсилати відповідний протокол електронних торгів з продажу майна, що відбулись 21.08.2018 за лотом № 287706, а також інші документи щодо реалізації майна державному виконавцю і переможцю;

3. заборони Міністерству юстиції України (Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби) (м. Київ, вул. Архітектора Городецького, 13; ідентифікаційний код 00015622) складати, підписувати, затверджувати та видавати акт про реалізацію майна на торгах, що відбулись 21.08.2018 за лотом № 287706;

4. заборони нотаріусам видавати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, що відбулись 21.08.2018 за лотом №287706, щодо об’єкту нерухомого майна – комплексу будівель автомобільно-транспортного підприємства, розташованого за адресою: м. Київ, вулиця Народного ополчення, 25, літ. А, Б, В, Г, Д, загальною площею 4211,60 кв.м.;

5. заборонити суб’єктам державної реєстрації прав, державним реєстраторам прав на нерухоме вчиняти дії щодо державної реєстрації прав на підставі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, що відбулись 21.08.2018 за лотом №287706, щодо об’єкту нерухомого майна – комплексу будівель автомобільно-транспортного підприємства, розташованого за адресою:           м. Київ, вулиця Народного ополчення, 25, літ. А, Б, В, Г, Д, загальною площею 4211.60 кв.м.

Ухвала про забезпечення позову набирає законної сили з 29.08.2018, підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження відповідно до ч. 1 ст. 144 ГПК України.

Ухвала про забезпечення позову може бути пред'явлена до виконання в порядку передбаченому Законом України «Про виконавче провадження» протягом 3 (трьох) років з наступного дня після набрання ухвалою законної сили.

Стягувачем за даною ухвалою є Приватне акціонерне товариство "Автомобільна компанія "Укртранс" (м. Київ, вул. Саксаганського, 83-а; ідентифікаційний код 22890514), а боржниками є Державне підприємство «СЕТАМ» (м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6; ідентифікаційний код 39958500) та Міністерство юстиції України (м. Київ, вул. Архітектора Городецького, 13; ідентифікаційний код 00015622).

Ухвала може бути оскаржена протягом десяти днів шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного господарського суду або через Господарський суд міста Києва.

Суддя                                                                                 Р.Б. Сташків