ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.08.2018 року м. Дніпро Справа № 904/1710/18

Дніпропетровський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Вечірко І.О. (доповідач)

судді Коваль Л.А., Пархоменко Н.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Армаліт"

на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 19.07.2018 року (суддя - Воронько В.Д, м. Дніпро)

за зустрічним

позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Армаліт", м. Дніпро

до Публічного акціонерного товариства "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", м. Рубіжне Луганської області

про стягнення 465 362,45 грн.

у справі № 904/1710/18

за первісним

позовом Публічного акціонерного товариства "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", м. Рубіжне Луганської області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Армаліт", м. Дніпро

про стягнення 624 170,51 грн.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст судового рішення місцевого господарського суду:

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 19.07.2018 року повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю "Армаліт" зустрічну позовну заяву з додатком до неї.

Вказана ухвала мотивована тим, що:

- дослідження змісту зустрічної позовної заяви свідчить, що первісний та зустрічний позови не є взаємопов'язаними між собою, оскільки їх вимоги ґрунтуються на різних правових підставах;

- договори № 98 та № 642 є різними та кожен має свої умови поставки та оплати отриманого товару, не передбачають обов'язкової умови про проведення заліку за товар, що поставлений за цими договорами;

- задоволення зустрічного позову не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову не доводить відсутності у позивача матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову, з яких випливає суб'єктивне право позивача за первісним позовом. Задоволення зустрічного позову не тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково;

- суд дійшов висновку про повернення зустрічної позовної заяви в результаті недоцільності спільного розгляду первісного та зустрічного позовів, оскільки вони не пов'язані підставами виникнення, що не виключає можливості звернення відповідача з цим позовом до позивача в окремому позовному провадженні у загальному порядку.

Підстави, з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи апеляційної скарги:

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, Товариство з обмеженою відповідальністю "Армаліт" подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 19.07.2018 року, прийняти зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Армаліт" до Публічного акціонерного товариства "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" про стягнення заборгованості для спільного розгляду з первісним позовом Публічного акціонерного товариства "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Армаліт" про стягнення 624 170,50 грн. Об'єднати вимоги за зустрічним позовом з первісним позовом.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги скаржник посилається на те, що:

- ухвала суду першої інстанції винесена з порушенням норм процесуального права та неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи;

- обидві позовні заяви об'єднані спільним доказом - протоколом узгодження заборгованості по платежах і погашення шляхом проведення взаєморозрахунку від 20.12.2016 року. Первісна позовна заява та зустрічна позовна заява є взаємопов'язаними, їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору між сторонами.

Узагальнені доводи інших учасників справи:

ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" у відзиві на апеляційну скаргу просить залишити ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 19.07.2018 року без змін, а скаргу без задоволення. Посилалось на те, що оскаржувана ухвала прийнята в повній відповідності до норм матеріального та процесуального права, цією ухвалою права ТОВ "Армаліт" не порушені. Подання зустрічного позову та оскарження його повернення спрямовані лише на затягування розгляду справи за первісним позовом та намагання уникнути погашення існуючої заборгованості перед первісним позивачем. Відповідач звернувся до суду із зустрічною позовною заявою лише 16.07.2018 року, що свідчить про порушення строків для подання зустрічного позову і лише цієї підстави достатньо для повернення зустрічної позовної заяви згідно з частиною 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України. Твердження первісного відповідача, що повертаючи зустрічний позов суд не взяв до уваги пов'язаність вимог та можливість зарахування зустрічних вимог за первісним та зустрічним позовами, суперечить позиції відповідача, яку він навів у відзиві на первісний позов, оскільки він категорично відкидає можливість існування своєї заборгованості як такої, а це є істотною умовою для проведення такого зарахування. На думку скаржника обидві позовні заяви об'єднані протоколом узгодження заборгованості по платежах та її погашення шляхом проведення взаємозаліку від 20.12.2016 року. Проте, таке твердження, на думку первісного позивача, є явним перекручуванням фактів. Так, даний одиночний доказ, який не заперечується жодною стороною, підтверджує факт часткового погашення заборгованості за договором, заборгованість за яким є предметом розгляду по справі. Даний розрахунок є одним з кількох десятків інших розрахунків, що здійснювались за даним договором (що явно слідує з розрахунку заборгованості за первісною позовною заявою). Він носить проміжний характер, оскільки після підписання даного протоколу відбулося декілька поставок та було підписано акт звірки від 31.03.2017 року. Даний документ є лише одним, проміжним та таким, що не заперечується сторонами, доказом розрахунку за договором, який є предметом розгляду по справі. Аналогічну роль він має і в обґрунтуванні вимог за зустрічним позовом, а тому, на думку первісного позивача, не доводить взаємопов'язаність цих позовів.

Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді:

Частиною 13 статті 8 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини 1 статті 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ в порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Згідно із частиною 2 статті 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34, частини 1 статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи наведене, перегляд оскаржуваної ухвали про повернення зустрічної позовної заяви (пункт 6 частини 1 статті 255 Господарського процесуального кодексу України) здійснюється судом без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 07.08.2018 року поновлено строк на апеляційне оскарження, відкрито апеляційне провадження у справі.

Обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції:

23.04.2018 року до Господарського суду Дніпропетровської області звернулось Публічне акціонерне товариство "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Армаліт" про стягнення 624 170,51грн., з яких 411 873,36 грн. сума основного боргу, 48 361,23 грн. втрати від інфляції, 109 140,21 грн. відсотки за користування коштами та 54 795,71 грн. пеня.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов'язань за договором № 98, укладеним сторонами 03.02.2015 року.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.04.2018 року відкрито провадження у справі, прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження, визначеними Господарським процесуальним кодексом України з призначенням підготовчого засідання на 22.05.2018 року.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.05.2018 року розгляд підготовчого засідання відкладено на 06.06.2018 року.

На підставі частини 5 статті 183 Господарського процесуального кодексу України судом оголошувались перерви : з 06.06.2018 року до 26.06.2018 року, з 26.06.2018 року до 12.07.2018 року.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 04.07.2018 року розгляд справи, призначений у підготовчому засіданні на 12.07.2018 року, перенесено на 16.07.2018 року через відрядження судді Воронько В.Д.

У підготовчому засіданні 16.07.2018 року оголошено перерву до 19.07.2018 року.

16.07.2018 року відповідач звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із зустрічною позовною заявою до ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" про стягнення заборгованості в розмірі 465 362,45 грн.

Розглянувши зустрічну позовну заяву, дослідивши додані до неї документи та заслухавши думку сторін з цього приводу, місцевий господарський суд дійшов висновку про повернення її заявнику.

Оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників справи і висновків суду першої інстанції:

Матеріали справи свідчать, що 16.07.2018 року відповідач звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із зустрічною позовною заявою до ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" про стягнення заборгованості в розмірі 465 362,45 грн., яка складається з основного боргу в сумі 300 712,02 грн., інфляційних нарахувань в сумі 39 235,26 грн., відсотків річних в сумі 117 922,02 грн. та пені в сумі 113 623,15 грн., нарахованих з посиланням на неналежне виконання ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" умов договору № 642, укладеного між сторонами 10.10.2016 року.

Вказана зустрічна позовна заява мотивована тим, що 10.10.2016 року між ТОВ "Армаліт" та ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" було укладено договір № 642. Станом на 13.07.2018 року існує заборгованість ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" перед ТОВ "Армаліт" в розмірі 465 362,45 грн.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 46 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідач має право пред'явити зустрічний позов у строк для подання відзиву (частина 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України).

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (частина 2 статті 180 Господарського процесуального кодексу України).

За правовою природою зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного). По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред'являється він до первісного позивача у разі порушення позивачем його прав. По-друге, подання зустрічного позову є можливим в строк для подання відзиву, тобто до винесення судом першої інстанції рішення за первісним позовом. По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов'язаних вимог.

Слід звернути увагу, що зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Як вбачається з матеріалів справи первісна позовна заява мотивована неналежним виконанням первісним відповідачем зобов'язань за договором № 98, укладеним сторонами 03.02.2015 року, а зустрічна позовна заява обґрунтована неналежним виконанням первісним позивачем зобов'язань за договором № 642, укладеним сторонами 10.10.2016 року.

Місцевий господарський суд вірно зазначив, що взаємна пов'язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у тому, що: обидва позови взаємно пов'язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов'язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб'єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується з висновком місцевого господарського суду, що предмет позову за первісним позовом та за зустрічним позовом є різним, первісні та зустрічні позовні вимоги ґрунтуються на різних правових підставах, вони не є взаємопов'язаними. Задоволення зустрічного позову не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову не доводить відсутності у позивача матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову, з яких випливає суб'єктивне право позивача за первісним позовом. Задоволення зустрічного позову не тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

Щодо доводів скаржника про наявність пов'язаності первісного та зустрічного позовів одним доказом - протоколом узгодження заборгованості по платежах і погашення шляхом проведення взаєморозрахунку від 20.12.2016 року колегія суддів апеляційного господарського суду враховує наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, до заяви про уточнення первісних позовних вимог додано копію протоколу узгодження заборгованості по платежах та погашення шляхом проведення взаємозаліку від 20.12.2016 року (т. 1, а. с. 170), відповідно до якого в результаті проведення взаємозаліку сторони погодили, що ТОВ "Армаліт" погасило свою заборгованість перед ПАТ "РКТК" в сумі 188 331,84 грн. з ПДВ по договору № 98 від 03.02.2015 року, ПАТ "РКТК" погасило свою заборгованість перед ТОВ "Армаліт" в сумі 188 331,84 грн. з ПДВ по договору № 106 від 01.02.2016 року та по договору № 642 від 10.10.2016 року. Заборгованість ПАТ "РКТК" перед ТОВ "Армаліт" станом на 20.12.2016 року відсутня, заборгованість ТОВ "Армаліт" перед ПАТ "РКТК" станом на 20.12.2016 року складає 152 847,96 грн. з ПДВ.

Вказаний протокол підтверджує факт часткового погашення заборгованості за договорами № 98 та № 642 та носить проміжний характер, оскільки після підписання протоколу сторонами продовжувалось виконання своїх договірних зобов'язань та було підписано акт звірки від 31.03.2017 року.

За наведених обставин, протокол від 20.12.2016 року не може свідчити про взаємопов'язаність первісного та зустрічного позовів.

Відповідно до частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про те, що зустрічний позов подано без дотримання вимог частини другої статті 180 Господарського процесуального кодексу України, а тому він підлягав поверненню заявнику без розгляду, на підставі частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що місцевим господарським судом належним чином досліджено обставини справи та надано цим обставинам відповідну правову оцінку, ухвала суду першої інстанції від 19.07.2018 року у даній справі відповідає фактичним обставинам справи, не суперечить чинному законодавству України, а відтак передбачених законом підстав для зміни чи скасування оскаржуваної ухвали в розумінні приписів статті 277 Господарського процесуального кодексу України не вбачається.

Доводи скаржника не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених в оскаржуваній ухвалі.

В зв'язку з чим, апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а оскаржувану ухвалу слід залишити без змін.

Відповідно до частини 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись статтями 275, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Армаліт" - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 19.07.2018 року у справі № 904/1710/18 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя ___________________ І.О. Вечірко

Суддя ___________________ Л.А. Коваль

Суддя ___________________ Н.В. Пархоменко