ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
21.08.2018 Справа № 905/1174/18
Господарський суд Донецької області у складі головуючого судді Зекунова Е.В., за участю секретаря судового засідання Поліщук А.І., розглянув у відкритому судовому засіданні справу за позовом Публічного акціонерного товариства Національна акціонерна компанія Нафтогаз України до Публічного акціонерного товариства Донецькоблгаз про стягнення інфляційних втрат, трьох відсотків річних та пені у загальному розмірі 241174416 грн. 61 коп.,-
За участю представників сторін:
від позивача ОСОБА_1 (за довіреністю);
від відповідача ОСОБА_2 (за довіреністю);
від відповідача ОСОБА_3 (за довіреністю);
Публічне акціонерне товариство Національна акціонерна компанія Нафтогаз України звернулося до господарського суду Донецької області з позовом до Публічного акціонерного товариства Донецькоблгаз про стягнення боргу, інфляційних втрат, трьох відсотків річних та пені у загальному розмірі 241174416 грн. 61 коп.
Ухвалою господарського суду Донецької області від 26.06.2018 за вказаним позовом відкрито провадження у справі №905/1174/18. Підготовче судове засідання призначено на 11.07.2018 року.
11.07.2018 у підготовче судове засідання представники сторін не зявились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, у звязку з чим відкладено розгляд справи на 19.07.2018.
17.07.2018 від представника відповідача, через офіційну електронну пошту господарського суду Донецької області, надійшов відзив на позовну заяву з додатками.
19.07.2018 від представника відповідача, через канцелярію господарського суду Донецької області, надійшов відзив на позовну заяву та клопотання про продовження строку розгляду справи у підготовчому провадженні на тридцять днів до 20.09.2018.
Ухвалою суду від 19.07.2018 продовжено строк розгляду справи та відкладено підготовче засідання на 21.08.2018.
14.08.2018 через канцелярію господарського суду Донецької області від представника відповідача подано клопотання про призначення судової економічної експертизи.
Клопотання мотивоване тим, що задля встановлення правомірності визначення бази для нарахування пені, 3% річних та інфляційних витрат, саме у розмірі вказаному позивачем, та її існування у період жовтень 2016 року - березень 2017 року, виникла потреба у з'ясуванні відповідності проведеного позивачем зарахування коштів, що надійшли від відповідача, умовам означеного договору, а також потреба у дослідженні дотримання призначення платежу, визначеного у підписаних спільних протокольних рішеннях, на підставі яких проведена оплата за спожитий Публічним акціонерним товариством По газопостачанню та газифікації Донецькоблгаз природний газ у спірний період.
Проведення судової експертизи відповідач просив доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. Оплату вартості проведення експертизи просив покласти на відповідача.
На вирішення експертів позивач просив поставити наступні питання:
- який саме існував розмір фактичної заборгованості (за кожним місяцем окремо) відповідача з оплати вартості за природний газ за період жовтень 2016 року-березень 2017 року, спожитий відповідачем на підставі договору №16-407-Н від 22.08.2016, з урахуванням вимог п.п. 6.1, 6.2, 6.3, 6.4 цього договору та розрахунку, проведеного на підставі підписаних спільних протокольних рішеннях про організацію взаєморозрахунків за природний газ та теплопостачання за рахунок коштів загального фонду державного бюджету, протягом періоду, визначеного позивачем у представленому суду розрахунку?
- Чи відповідає оприбуткування позивачем коштів, які надійшли від відповідача як оплата по вказаному Договору за спірний період, умовам значеного Договору, з урахуванням дотримання призначення платежу, визначеного у підписаних спільних протокольних рішеннях, та алгоритму розподілу коштів, на підставі яких проведена оплата у спірний період?
- Який буде розмір пені, інфляційних втрат та трьох відсотків річних за неналежне виконання грошового зобовязання, якщо їх розраховувати за кожним місяцем окремо (протягом періоду, визначеного позивачем у представленому суду розрахунку), починаючи з моменту настання прострочення в кожному конкретному місяці, якщо строк виконання зобовязання по оплаті визначати виходячи з пункту 6.1. Договору з урахуванням часу (моменту) фактичного отримання відповідачем щомісячно компенсаційних асигнувань, які надходили із бюджету із затримкою?
21.08.2018 через канцелярію суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив представника відповідача.
21.08.2018 від представника позивача надійшли заперечення на клопотання про призначення судової експертизи.
Обґрунтовуючи свої заперечення представник позивача виходив з того, що у своєму клопотанні відповідач не обґрунтував дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмету доказування та які не можуть бути самостійно зясовані судом на підставі наявних матеріалів справи.
Також відповідачем не зазначено з метою зясування яких конкретно обставин, що мають значення для справи, призначено експертизу яке вони мають відношення до предмету доказування або спростування підстав позовних вимог, змісту спірних правовідносин.
Крім того, клопотання відповідача про призначення експертизи не відповідає вимогам наказу Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», оскільки, на думку позивача, поставлені питання відповідачем не відповідають переліку вирішуваних питань, що зафіксовані в інструкції, які визначені для економічної експертизи (експертизи бухгалтерського та податкового обліку, фінансово господарської діяльності, фінансово-кредитних операцій).
В судовому засіданні представник відповідача наполягав на задоволенні вищеподаного клопотання, оскільки без висновку судового експерта не можливо встановити алгоритм розподілу коштів на підставі яких проведена оплата у спірний період.
Представник позивача у судовому засіданні проти призначення судової експертизи заперечив, наполягав на розгляді справи за наявними у ній матеріалами.
Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи та клопотання представника відповідача про призначення експертизи, судом встановлено наступне.
Предметом спору у справі №905/1174/17 є стягнення боргу у загальній сумі 241174416,61 грн грн., у тому числі: пеня у сумі 108453990,63 грн., три проценти річних у сумі 29659776,70 грн. та інфляційні витрати у сумі 103060649,28 грн.
За твердженням позивача, з огляду на несвоєчасні розрахунки за договором купівлі-продажу природного газу №16-407-Н від 22.08.2016 за зобовязаннями січня 2016 року березень 2017 року позивачем нараховані та предявлені до стягнення з відповідача 3% річних, інфляційні витрати та пені, у означених вище сумах.
Як свідчать матеріали справи, 22.08.2016 між Національною акціонерною компанією Нафтогаз України (на теперішній час Публічне акціонерне товариство Національна акціонерна компанія Нафтогаз України та далі - Продавець) та Публічним акціонерним товариством По газопостачанню та газифікації Донецькоблгаз (далі - Покупець) укладено договір купівлі-продажу природного газу №16-4017-Н, згідно з яким Продавець зобовязався передати у власність Покупцю у 2016 2017 роках природний газ, а Покупець зобовязався прийняти та оплатити цей природний газ, на умовах цього договору (п.1.1 договору).
Відповідно до п.1.2 договору природний газ, що продається за цим договором, використовується Покупцем виключно для подальшої реалізації побутовим споживачам.
Відповідно до п.3.2 договору, приймання-передача переданого газу, переданого Продавцем Покупцеві у відповідному місяці купівлі-продажу, оформляється актом приймання-передачі (додаткова угода №1 до договору).
Позивачем суду представлено копії актів приймання-передачі природного газу за період з жовтня 2016 року по березень 2017 року, підписані та скріплені печатками з обох сторін.
Згідно з п.6.1 договору, оплата за природний газ здійснюється Покупцем виключно коштами шляхом 100% поточної оплати протягом місяця купівлі-продажу природного газу.
Остаточний розрахунок за фактично переданий природний газ, крім фактично переданого природного газу, визначеного абзацом третім цього пункту, здійснюється до 25 числа (включно) місяця, що настає за місяцем купівлі-продажу газу». Остаточний розрахунок з оплати вартості придбаного природного газу на суму наданих побутовим споживачам пільг, субсидій та компенсацій проводиться за процедурою, визначеною Порядком перерахування деяких субвенцій з державного бюджету місцевим бюджетам на надання пільг, субсидій та компенсацій, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2005 р. №20 і має бути здійснений протягом 90 днів з 1 числа місяця, що настає за місяцем купівлі-продажу природного газу. У разі, якщо продавець протягом 5 робочих днів з дати надходження спільного протокольного рішення не підпише його, зазначений строк оплати вартості природного газу продовжується на кількість днів, що дорівнює кількості днів які перевищують цей 5 денний строк». Вартість фактично переданого природного газу, яка підлягає сплаті грошовими коштами за процедурою, передбаченою абзацом третім цього пункту, визначається на підставі актів звіряння розрахунків (в тому числі, коригуючих актів) за відповідний місяць, підписаних покупцем та розпорядником коштів місцевого бюджету, оригінали яких надаються покупцем продавцеві до 25 числа (включно) місяця, що настає за місяцем купівлі-продажу природного газу (додаткова угода №1 до договору).
За умов п.6.2 договору, оплата за природний газ здійснюється з поточного рахунка із спеціальним режимом використання Покупця на поточний рахунок із спеціальним режимом використання Продавця кожного банківського дня розрахункового місяця згідно з нормативами розподілу коштів, затвердженими відповідною постановою НКРЕКП.
За наявності заборгованості за попередні періоди Покупець перераховує кошти з поточного рахунка на поточний рахунок із спеціальним режимом використання Продавця. У платіжних дорученнях Покупець повинен обовязково зазначити номер договору, дату його підписання та призначення платежу. Кошти, які надійшли від покупця, зараховуються як передоплата за умови відсутності заборгованості за цим договором (п.6.3 Договору).
За наявності заборгованості за минулі періоди та/або заборгованості із сплати пені, штрафів, інфляційних нарахувань, відсотків річних та судового збору сторони погоджуються, що грошова сума, яка надійшла від покупця, погашає вимоги продавця у такій черговості незалежно від призначення платежу визначення покупцем: у першу чергу відшкодовуються витрати продавця, повязані з одержанням виконання; у другу чергу сплачуються інфляційні нарахування, відсотки річних, пені, штрафи; у третю чергу погашається основна сума заборгованості (п.6.4 Договору).
Разом з цим, запроваджуючи механізм взаємних розрахунків між підприємствами паливно-енергетичного комплексу (далі - ПЕК), визначений Порядком перерахування деяких субвенцій з державного бюджету місцевим бюджетам та надання пільг, субсидій та компенсацій (Постанова КМУ №20 від 11.01.2005р.), держава забезпечує відшкодування частини витрат підприємств ПЕК, пов'язаних з газопостачанням населення, яке використовує субсидії та має пільги з оплати комунальних послуг, а саме - витрат на придбання природного газу, його транспортування магістральними та переміщення розподільчими газопроводами.
Фактично, визнаючи неможливість розрахунків у цій частині підприємствами ПЕК, держава, приймаючи відповідні нормативно-правові акти, змінює цим самим характер регулювання відповідних правовідносин, що склались між сторонами на підставі укладених між ними договорів.
Тобто, правовідносини щодо проведення розрахунків між сторонами в цій частині, а саме в частині, яка є предметом регулювання із застосуванням означеного механізму, зазнають імперативного регулюючого впливу держави, шляхом прийняття, зокрема, Закону України Про житлово-комунальні послуги, Закону про державний бюджет на відповідний рік, нормами яких передбачено виділення субвенцій на фінансування пільг та субсидій, та інших законодавчих актів, на виконання яких, у свою чергу, було прийнято підзаконні нормативні акти і, зокрема, згадану вище Постанову КМУ №20 від 11.01.2005р.
Отже, незалежно від того, що правовідносини між сторонами виникли на підставі господарського договору, грошові зобов'язання між сторонами договору в частині, яку держава буде компенсувати за рахунок коштів державного бюджету, регулюються відповідними нормами законодавства, зокрема, адміністративного (бюджетного) застосування та чинність яких не залежить від того, чи передбачили сторони у договорі відповідні умови, чи навпаки.
Тому, при визначенні обсягу грошових зобов'язань, до яких слід застосовувати норми того чи іншого законодавства, має бути встановлена величина компенсації, яка перерахована з державного бюджету.
З огляду на таке, оформлення та підписання документів, зокрема, таких як протоколи взаєморозрахунків, а в даному випадку - спільних протокольних рішень про організацію взаєморозрахунків, слід вважати лише елементами оформлення розрахунків за рахунок коштів субвенцій з державного бюджету, процедурою реалізації права, дотримання якої є передумовою безпосереднього виділення коштів та фактичних розрахунків за рахунок бюджетних коштів. Дані документи є вторинними та похідними від факту надання відповідних пільг та субсидій певним категоріям юридичних та фізичних осіб, оскільки правовідносини, що регулюються нормами відповідного законодавства, зокрема, адміністративного (бюджетного), виникають саме з моменту надання відповідних пільг та субсидій і з цього ж моменту виникає формальне право на отримання бюджетного відшкодування.
Для встановлення правомірності визначення бази для нарахування пені, 3% річних та інфляційних витрат, саме у розмірі вказаному позивачем, та її існування у період жовтень 2016 року березень 2017 року, виникла потреба у з'ясуванні відповідності проведеного позивачем зарахування коштів, що надійшли від відповідача, умовам означеного договору, а також потреба у дослідженні дотримання призначення платежу, визначеного у підписаних спільних протокольних рішеннях, на підставі яких проведена оплата за спожитий Публічним акціонерним товариством По газопостачанню та газифікації Донецькоблгаз природний газ у спірний період.
Згідно приписів п. 1 ч. 1 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України , суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов, для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.
Відповідно до ч.4 ст.99 Господарського процесуального кодексу України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Відповідно до ч.3 ст.99 Господарського процесуального кодексу України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Враховуючи складність справи, особливості правового регулювання порядку наданих позивачем розрахунків за договором №16-407-Н від 22.08.2016, суд вважає необхідним застосування спеціальних знань.
На підставі ч.1 ст.100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Згідно з п.23 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №4 від 23.03.2012 «Про деякі питання практики призначення судової експертизи», витрати, пов'язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести заінтересована сторона. Оскільки саме відповідач звернувся до суду з клопотанням про призначення судової експертизи, суд вважає за доцільне покласти на нього оплату вартості її проведення.
Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.
Зважаючи на обставини справи, з урахуванням необхідності застосування спеціальних знань, суд, за клопотанням представника відповідача, вважає за доцільне в межах справи № 905/1174/18 призначити судову економічну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз та зупинити провадження у справі.
Керуючись ст. 99, 100, 128, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -
I. Призначити судову економічну експертизу.
На вирішення судової економічної експертизи поставити наступні запитання:
- який саме існував розмір фактичної заборгованості (за кожним місяцем окремо) відповідача з оплати вартості за природний газ за період жовтень 2016 року-березень 2017 року, спожитий відповідачем на підставі договору №16-407-Н від 22.08.2016, з урахуванням вимог п.п. 6.1, 6.2, 6.3, 6.4 цього договору та розрахунку, проведеного на підставі підписаних спільних протокольних рішеннях про організацію взаєморозрахунків за природний газ та теплопостачання за рахунок коштів загального фонду державного бюджету, протягом періоду, визначеного позивачем у представленому суду розрахунку?
- Чи відповідає оприбуткування позивачем коштів, які надійшли від відповідача як оплата по вказаному Договору за спірний період, умовам значеного Договору, з урахуванням дотримання призначення платежу, визначеного у підписаних спільних протокольних рішеннях, та алгоритму розподілу коштів, на підставі яких проведена оплата у спірний період?
- Який буде розмір пені, інфляційних втрат та трьох відсотків річних за неналежне виконання грошового зобовязання, якщо їх розраховувати за кожним місяцем окремо (протягом періоду, визначеного позивачем у представленому суду розрахунку), починаючи з моменту настання прострочення в кожному конкретному місяці, якщо строк виконання зобовязання по оплаті визначати виходячи з пункту 6.1. Договору з урахуванням часу (моменту) фактичного отримання відповідачем щомісячно компенсаційних асигнувань, які надходили із бюджету із затримкою?
2. Зобов'язати Публічне акціонерне товариство Національна акціонерна компанія Нафтогаз України , Публічне акціонерне товариство «По газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» при проведенні експертиз не перешкоджати експерту в проведені судових експертиз. На першу вимогу експерта для проведення перевірки в повному обсязі надавати всі витребуванні документи, предмети, об'єкти дослідження та вчиняти необхідні дії.
3. Попередити судового експерта, якому доручено проведення даної експертизи, про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку відповідно до статті 384 Кримінального кодексу України та за відмову від надання висновку без поважних причин відповідно до статті 385 Кримінального кодексу України.
4. Після виконання вимог зазначеної ухвали, судовому експерту висновок судової економічної експертизи, протягом 5 днів з моменту закінчення проведення судової експертизи, надати суду та копії направити сторонам.
5 Експерту повідомити сторін про необхідність здійснити ними конкретні дії по проведенню експертизи. У разі ненадання сторонами документів, які необхідні для проведення експертизи, повідомити суд.
ІІ. Витрати за проведення експертизи покласти на відповідача - Публічне акціонерне товариство «По газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз».
ІІІ. Зупинити провадження у справі до одержання результатів експертизи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку, передбаченому главою 1 розділу ІV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Е.В. Зекунов