Господарський суд Харківської області
_________________________________________________________________________
УХВАЛА

"20" серпня 2018 р.Справа № 922/1199/18

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Швидкіна А.О.

при секретарі судового засідання: Трофименко С.В.

розглянувши заяву про відвід судді Швидкіна А.О. у справі за заявою ТОВ "ФК "Стандарт кепітал", м. Київ
про визнання банкрутом ТОВ "Антьє", м. Харків ,
за участю:

директора ТОВ "ФК "Стандарт кепітал" : Полякова В.Г.

розпорядника майна: Кулагіна О.О., свідоцтво №1420 від 18.07.13 року

представника боржника: Сікора І.І., довіреність від 17.08.18 року

представник боржника: Баранова Т.О., довіреність від 17.08.18 року

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Харківської області від 21.05.2018 р. відкрито провадження у справі про банкрутство ТОВ "Антьє", визнано безспірними вимоги ініціюючого кредитора - ТОВ "ФК "Стандарт кепітал" у розмірі 6800000,00 грн., введено мораторій на задоволення вимог кредиторів та процедуру розпорядження майном боржника, призначити розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Кулагіна О.О.

13.08.2018 року в судовому засіданні було оголошено перерву до 20.08.2018 року.

Ухвалою суду від 13.08.2018 року учасників процесу було повідомлено про те, що розгляд справи у попередньому засіданні, у тому числі клопотання розпорядника майна в частині припинення повноважень виконавчих органів управління ТОВ "Антьє" та заяви розпорядника майна про визнання недійсним договору №1 про передачу права власності на знак для товарів і послуг від 20.12.2018 року відбудеться 20 серпня 2018 року.

20.08.2018 року до суду від представника ТОВ "Антьє" Баранова Т.О. надійшла заява про відвід судді Швидкіна А.О.

Присутній у судовому засіданні представник ТОВ "Антьє" заяву про відвід судді підтримав у повному обсязі.

Розглянувши заяву ТОВ "Антьє" про відвід судді Швидкіна А.О., суд зазначає наступне.

Згідно з ст. 2 Закону України "Про судоустрій та статус суддів", суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст. 12 ГПК України, господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Згідно зі ст. 35 ГПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд звертає увагу на те, що 26.07.2018 р. до суду від ТОВ "Антьє" надійшла заява про відвід судді господарського суду Харківської області Швидкіна А.О. у справі №922/1199/18. Надана заява була вмотивована тим, що у ТОВ "Антьє" існують сумніви відносно неупередженості судді Швидкіна А.О. при розгляді вищевказаної справи, а саме суддею Швидкіним А.О. не було з`ясовано думку інших учасників у справі стосовно заявлених ТОВ "Антьє" клопотань про зупинення провадження у справі, про здійснення фіксації судового процесу у справі за допомогою відезаписувального технічного засобу та про колегіальний розгляд справи. Також судом не було здійснено перевірку зарахування коштів (судового збору за подання заяви про порушення справи про банкрутство) на спеціальний рахунок Державного бюджету. Таким чином, поведінка судді господарського суду Харківської області Швидкіна А.О. свідчить про явну упередженість при розгляді вищевказаної справи.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 26.07.2018 р. суддя Швидкін А.О. прийшов до висновку про необґрунтованість відводу, заявленого ТОВ "Антьє".

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (заяви) між суддями для розгляду заяви ТОВ "Антьє" про відвід судді Швидкіна А.О. було призначено суддю господарського суду Харківської області Усатого В.О.

Проте, Розпорядженням в.о. керівника апарату суду від 31.07.2018 р. в зв'язку з хворобою судді Усатого В.О. призначено повторний автоматизований розподіл заяви ТОВ "Антьє" про відвід судді Швидкіна А.О.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу заяви між суддями, для розгляду заяви ТОВ "Антьє" про відвід судді Швидкіна А.О. призначено суддю Міньковського С.В.

Ухвалою суду від 31.07.2018 року відмовлено представнику ТОВ "Антьє" Баранову Т.О. у задоволенні заяви (вх. № 21628 від 26.07.2018 р.) про відвід судді Швидкіна А.О. у справі №922/1199/18.

Суд зазначає, що в ухвалі господарського суду Харківської області від 31.07.2018 року, винесеною суддею Міньковським С.В. за наслідками розгляду раніше наданої ТОВ "Антьє" заяви про відвід, суд звертав увагу заявника на те, що процесуальні рішення судді не можуть бути підставою для відводу, що прямо передбачено ч. 4 ст. 35 ГПК України.

Як на нову підставу щодо відводу судді Швидкіна А.О. представник боржника посилається на те, що суддя Швидкін А.О. ще до моменту вирішення питання іншим суддею заявленого відводу продовжував розгляд справи, здійснював процесуальні дії, а саме постановив ухвалу про виправлення описки, долучив до матеріалів справи копій матеріалів, поданих розпорядником майна, проводив судове засідання, в якому оголосив перерву до 31.07.2018 року, в якому вже застосував заходи забезпечення.

Проте суд, не може погодитись з вищевказаним твердженнями, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що в судовому засіданні 26.07.2018 року було оголошено перерву до 30.07.2018 року, в цей період суддею Швидкіним А.О. не було вчинено жодних процесуальних дій, пов`язаних із подальшим рухом справи.

Ухвала про виправлення описки від 30.07.2018 року не є процесуальною дією, яка пов`язана із подальшим рухом справи, а несе за своїм змістом внесення виправлення в процесуальний документ, винесений 24.07.2018 року, тобто ще до звернення ТОВ "Антьє" із заявою про відвід судді Швидкіна А.О.

Крім того, у рішенні Конституційного суду України у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_5 щодо офіційного тлумачення положення пункту 10 частини першої статті 293 ЦПК України у взаємозв`язку з положеннями пункту 8 частини третьої статті 129 Конституції України, частини другої статті 293 ЦПК України від 22 квітня 2014 року № 4-рп/2014 зазначено, що особливістю ухвал першої інстанції щодо внесення виправлень у рішення або відмови у внесенні виправлень є те, що суд може постановити їх у будь - який час, окрема й після набрання рішенням законної сили.

Долучення до матеріалів справи копій документів, поданих розпорядником майна також не є процесуальною дією, яка пов`язана із подальшим рухом справи.

Також суд звертає увагу на те, що в судовому засіданні 30.07.2018 року суддя Швидкін А.О. не продовжив розглядати справу по суті, а лише зазначив про те, що заява про його відвід не була розглянута суддею Усатим В.О., у зв`язку із його хворобою, за таких обставин, з метою розгляду іншим суддею заяви ТОВ "Антьє" про відвід, суддя Швидкін А.О. в судовому засіданні оголосив перерву до 31.07.2018 року о 15 :00.

Крім того, суд зазначає, що вже після розгляду питання щодо відводу судді Швидкіна А.О., суддею 31.07.2018 року було винесено ухвалу, якою задоволено заяву ТОВ "ФК "Стандарт кепітал" (вх. № 18112 від 22.06.2018 року) частково; вжито заходи забезпечення вимог кредиторів ТОВ "Антьє" шляхом накладення заборони будь - яким особам вчиняти будь - які реєстраційні дії щодо нежитлової будівлі літ. А'-4, загальною площею 1707,4 кв.м., яка знаходиться за адресою : м. Харків, вул. Чернишевська, буд.4; відмовлено в задоволенні заяви розпорядника майна (вх. № 17236 від 14.06.2018 року).

Суд наголошує на тому, що вищезазначені підстави являють собою процесуальні рішення судді, які не може бути підставою для відводу, що прямо передбачено ч. 4 ст. 35 ГПК України, та на що суд вже звертав увагу заявника в ухвалі від 31.07.2018 року, винесеною за наслідками розгляду попередньої заяви ТОВ "Антьє" про відвід.

Також суд звертає увагу на те, що згідно з даними діловодства спеціалізованого суду, заява представника боржника Баранова Т.О. про відвід судді Швидкіна А.О. була задана до канцелярії суду "20" серпня 2018 року об 09:45 вх. № 23776. В поданій заяві представник боржника зазначив, що про підставу для відводу йому стало відомо за наслідком ознайомлення з матеріалами справи 20.08.2018 року, вищевказане підтверджується власноручною відміткою на заяві про ознайомлення з матеріалами справи від 20.08.2018, за таких обставин він вважає, що строк для заявлення відводу судді саме з цих підстав не пропущений.

Натомість суд вважає, що представник боржника вводить суд в оману, оскільки суду не зрозуміло яким чином представник боржника Баранов Т.О. мав можливість ознайомитись із матеріалами справи 20.08.2018 року та зазначити про ознайомлення зі справою в вже поданій до канцелярії суду заяві про відвід судді Швидкіна А.О., оскільки як свідчать дані діловодства спеціалізованого суду, заява представника боржника Баранова Т.О. про ознайомлення із матеріалами справи була здана до канцелярії суду лише "20" серпня об 10:12, тобто вже після того як ним було подано заяву про відвід судді Швидкіна А.О.

Крім того, в судовому засіданні 20.08.2018 року суддею було запитано представника боржника Баранова Т.О. про ознайомлення із матеріалами справи 20.08.2018 року, а саме хто з працівників апарату суду надав матеріали справи №922/1199/18 для ознайомлення, яким чином відбувалось ознайомлення зі справою. У відповідь представник ТОВ "Антьє" не міг зазначити хто саме йому надав матеріали справи № 922/1199/18 для ознайомлення та як він ознайомився зі справою.

Також суд звертає увагу на те, що пунктом 2.5.7. Інструкції з діловодства в господарських судах України зазначено, що особа, яка одержує справу для ознайомлення, розписується в журналі обліку заяв про надання доступу до матеріалів справ та судових рішень, де вказується число, місяць, рік, година видачі, а також кількість аркушів у справі (томі). Проте вищевказаний журнал не містить обов'язкових відомостей, які б свідчили про ознайомлення представником ТОВ "Антьє" Барановим Т.О. зі справою №922/1199/18.

На думку суду, представник боржника намагався довести суду, що він був ознайомлений зі справою саме 20.08.2018 року з метою уникнення пропуску строку для подання заяви про відвід судді, проте, судом встановлено, що відсутні належні докази, які свідчать про те, що представник боржника Баранов Т.О. був взагалі ознайомлений із матеріалами справи 20.08.2018 року.

Крім того, суд зазначає, що згідно з ч. 3 ст. 38 ГПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до ст. 92 Цивільного кодексу України юридична особа набуває цивільних прав та обов'язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону; у випадках, встановлених законом, юридична особа може набувати цивільних прав та обов'язків і здійснювати їх через своїх учасників; орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов'язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень.

Тобто інститут представництва юридичної особи встановлює, що представлення інтересів юридичної особи в правовідносинах з іншими особами відбувається, зокрема, через уповноважених представників, при цьому учасником відповідних правовідносин є не представник, а безпосередньо юридична особа, саме для неї виникають відповідні права та обов'язки.

З матеріалів справи вбачається, що представники боржника були неодноразово ознайомлені зі матеріалами справи, а саме представник ТОВ "Антьє" Сікора Ігор Іванович був ознайомлений ще 13.08.2018 року, також інший представник боржника адвокат Євгеній Терепелюк був ознайомлений із матеріалами справи 15.08.2018 року, про що свідчать відмітки на поданій заяві на ознайомлення та розпис в журналі обліку заяв про надання доступу до матеріалів справ та судових рішень.

Враховуючи викладене, господарський суд вважає за необхідне наголосити на тому, що ТОВ "Антьє" про підставу відводу, якою обґрунтовував заяву, надану 20.08.2018 року, був обізнаний, проте, заяву про відвід з підстав, передбачених ст. 36 ГПК України, боржник надав лише 20.08.2018 р., тобто після закінчення процесуального строку, встановленого ч. 3 ст. 38 ГПК України.

Відповідно до ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 43 ГПК України, учасники процесу та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 43 ГПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Суд звертає увагу на те, що 26.07.2018 року від представника боржника Баранова Т.О. надійшла перша заява про відвід судді Швидкіна А.О.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 26.07.2018 р. суддя Швидкін А.О. прийшов до висновку про необґрунтованість відводу, заявленого ТОВ "Антьє".

Ухвалою суду від 31.07.2018 року відмовлено представнику ТОВ "Антьє" Баранову Т.О. у задоволенні заяви (вх. № 21628 від 26.07.2018 р.) про відвід судді Швидкіна А.О. у справі №922/1199/18.

20.08.2018 року до суду також від представника ТОВ "Антьє" Баранова Т.О. надійшла друга заява ТОВ "Антьє" про відвід судді Швидкіна А.О.

Виходячи з системного аналізу викладених обставин та наведених норм, суд вважає, що представником ТОВ "Антьє" Барановим Т.О. подаючи 20.08.2018 р. заяву про відвід судді саме з викладених в ній підстав, які свідчить про завідому безпідставність відводу, вдається до зловживань процесуальними правами, наданими йому, як представнику стороні судового процесу, з метою затягування судового розгляду справи.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У частині 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України від 25.01.2006 р. № 1-5/45, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Згідно з ч. ч. 3, 4 ст. 43 ГПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд розцінює дії представника боржника Баранова Т.О. щодо подання вдруге заяви про відвід судді Швидкіна А.О. у справі № 922/1199/18, а також повідомлення в поданій заяві завідомо неправдивих відомостей стосовно ознайомлення зі справою, як зловживання представником ТОВ "Антьє" своїми процесуальними правами, у зв'язку з чим вважає за необхідне заяву ТОВ "Антьє" про відвід судді Швидкіна А.О. у справі № 922/1199/18 залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 35, 36, 38, 39, 43, 233-235 ГПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ТОВ "Антьє" про відвід судді Швидкіна А.О. у справі № 922/1199/18 (вх. № 23776 від 20.08.2018 р.) залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної 20 серпня 2018 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали підписано 22 серпня 2018 року.

Суддя Швидкін А.О.