РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

06.08.2018Справа № 910/5390/18

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді: Літвінової М.Є.

за участю секретаря судового засідання: Яроменко І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬППРОМ»

до Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом'янської

районної в місті Києві державної адміністрації

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача

Товариство з обмеженою відповідальністю «Обслуговуюча компанія «НОВЕ

МІСТО»

про визнання результатів державної закупівлі протиправними, скасування рішення комітету, визнання договору недійсним

Представники учасників справи:

від позивача: Васечко О.І. за довіреністю;

від відповідача: Сидорук О.І., Сидорчук А.Ю. за довіреністю;

від третьої особи: Дроздюк Т.М. за довіреністю.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬППРОМ» (далі - позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації про:

- визнання дискваліфікації ТОВ «АЛЬППРОМ» протиправним та скасування рішення про дискваліфікацію учасника процедури допорогової закупівлі № UA-2018-02-27-000573-а;

- визнання результатів допорогових державних закупівель № UA-2018-02-27-000573-а протиправними та скасування результатів проведеної процедури допорогової закупівлі, оформленої рішенням про переможця електронних закупівель від 21.03.2018;

- визнання Договору підряду № 59-Ф від 23.03.2018 на капітальний ремонт фасаду житлового будинку за адресою: вул. Патріотів, 98 недійсним.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач вказує на те, що процедура закупівлі була проведена відповідачем з порушенням вимог чинного законодавства, у зв'язку з чим позивача було незаконно дискваліфіковано. Також, позивач просить суд визнати дійсними укладений за результатом оспорюваної процедури закупівлі Договір на підставі статей 203, 215 Цивільного кодексу України, оскільки його було укладено з порушенням діючого Порядку про здійснення допорогових закупівель.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 07.05.2018 вищевказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/5390/18, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, на підставі статті 50 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Обслуговуюча компанія «НОВЕ МІСТО», підготовче засідання призначено на 30.05.2018 року.

25.05.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подано відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого відповідач проти задоволення позову заперечує, оскільки процедура закупівлі була проведена у відповідності з вимогами Закону України «Про публічні закупівлі» та Наказу Державного підприємства «Зовнішторгвидав України» № 35 від 13.04.2016 з дотриманням принципів публічних закупівель.

29.05.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником третьої особи подані пояснення на позовну заяву, відповідно до змісту яких третя особа заперечує проти задоволення позовних вимог та просить суд відмовити в їх задоволенні.

В підготовчому засіданні 30.05.2018 року оголошено перерву до 13.06.2018 року.

08.06.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подано клопотання про закриття провадження у справі.

13.06.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подано відповідь на відзив, а також відповідь на пояснення третьої особи.

В підготовчому засіданні 13.06.2018 року оголошено перерву до 25.06.2018 року.

В підготовчому засіданні 25.06.2018 року судом було відмовлено у задоволенні поданого відповідачем клопотання про закриття провадження у справі.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 25.06.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу № 910/5390/18 до судового розгляду по суті на 11.07.2018 року.

В судовому засіданні 01.08.2018 року оголошено перерву до 06.08.2018 року.

У судовому засіданні 06.08.2018 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

27 лютого 2018 року відповідачем на електронному торговому майданчику було організовано державні допорогові торги № UA-2018-02-27-000573-а з предметом закупівлі - роботи («Капітальний ремонт фасаду житлового будинку за адресою: вул. Патріотів, 98 м. Київ. Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг: 03020, Україна, м. Київ, просп. Повітрофлотський, 41», строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг: 30 квітня 2018. ДК 021:2015:45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи).

27 лютого 2018 року було затверджено документацію електронних конкурсних торгів, до якої 02 березня 2018 року були внесені зміни. Очікувана вартість предмета закупівлі становила 312 000, 00 грн. Місце виконання робіт: м. Київ, Солом'янський район, вул. Патріотів, 98.

Позивачем було надано Замовнику документацію відповідно до оголошення про проведення закупівель.

16.03.2018 року Головою тендерного комітету було прийнято Рішення про відхилення пропозиції позивача з підстав невідповідності тендерної документації кваліфікаційним критеріям та технічним вимогам згідно Додатку 3 до Документації електронних торгів.

Згідно з Інформацією про визначення переможця електронних закупівель від 21.03.2018 переможцем стало Товариство з обмеженою відповідальністю «Обслуговуюча компанія «НОВЕ МІСТО» з ціною пропозиції 284 126, 22 грн.

23 березня 2018 року відповідач уклав з переможцем торгів Договір підряду № 59-ф на капітальний ремонт фасаду житлового будинку за адресою: вул. Патріотів, 98.

Позивач вважає, що процедура допорогових закупівель була проведена з порушенням Порядку здійснення допорогових закупівель, регламенту і принципів відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, недискримінації учасників, об'єктивної та неупередженої оцінки пропозицій і максимальної економії та ефективності, у зв'язку з чим звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх прав та законних інтересів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, та безпосередньому їх дослідженні, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлені Законом України «Про публічні закупівлі».

Частиною 1 статті 2 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що цей Закон застосовується:

до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень;

до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов'язково оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

На виконання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову № 166 від 24.02.2016 «Про затвердження Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків».

З метою виконання вищевказаної Постанови, а також Наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 18.03.2016 № 473 «Про визначення веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель у складі електронної системи закупівель та забезпечення його функціонування» Державним підприємством «ЗОВНІШТОРГВИДАВ УКРАЇНИ» було видано Наказ № 35 від 13.04.2016 «Про затвердження Порядку здійснення допорогових закупівель» (далі - Порядок).

Пунктом 1.1. Порядку передбачено, що він застосовується у разі проведення замовником відбору постачальника товару (товарів), надавала послуги (послуг) та виконавця робіт із використанням електронної системи закупівель (далі - Системи) під час здійснення закупівель товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах 2 та 3 частини 1 статті 2 Закону.

Відповідно до пункту 5.1. Порядку закупівля передбачає такі етапи: оголошення Закупівлі; період уточнень; подання пропозицій; аукціон; кваліфікація, визначення переможця та завершення Закупівлі. Алгоритм проведення Закупівлі наведено у Додатку 1 до цього Порядку.

Згідно з п.п. 6.1., 6.2. Порядку закупівлі проводяться з метою відбору постачальників товарів, виконавців робіт і надавачів послуг для потреб Замовника та укладення з ними відповідних договорів. Під час здійснення Закупівель Замовники повинні дотримуватися таких принципів здійснення закупівель: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об'єктивна та неупереджена оцінка пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Вимоги до предмета Закупівлі можуть встановлюватися Замовником у доданих файлах або в екранних формах Закупівлі. У вимогах до предмета Закупівлі, що містять посилання на певну торговельну марку (знак для товарів і послуг) або виробника, Замовник може вказати, які аналоги та/або еквіваленти прийматимуться у пропозиціях Учасників (пункт 6.4. Порядку).

Додатком 2 визначено Технічні вимоги до предмету закупівлі: Капітальний ремонт фасаду житлового будинку за адресою: м. Київ, Солом'янський район, вул. Патріотів, 98.

Так, учасник визначає ціни (із змінами та доповненнями) з урахуванням всіх видів та обсягів робіт, що повинні бути виконані. Ціна пропозиції повинна включати всі витрати Учасника, зокрема сплату податків і зборів, що сплачуються або мають бути сплачені, вартість матеріалів, страхування, інші витрати.

При складанні ціни пропозиції (договірної ціни) на виконання підрядних робіт вартість матеріальних ресурсів приймається учасником за цінами, які не перевищують орієнтовний рівень цін внутрішнього ринку України, з урахуванням їх якісних характеристик, строків та об'ємів постачання.

Якщо пропозиція закупівлі учасника містить не всі види робіт або зміну обсягів та складу робіт згідно з документацією закупівель, ця пропозиція вважається такою, що не відповідає умовам документації закупівлі, та відхиляється замовником.

Обсяг та конкретні види робіт по об'єкту визначаються в кошторисі, що затверджується Замовником після проведення в установленому порядку і отримання висновків експертизи кошторисної документації.

Пунктом 16 Додатку 3 передбачено, що у складі цінової пропозиції на електронні торги учасники надають, зокрема, кошторисну документацію (підписану уповноваженою особою організації учасника і підписом сертифікованого інженера-проектувальника, а також у електронному вигляді) у складі:

- Договірна ціна (визначається з урахуванням проходження експертизи кошторисної документації;

- Зведений кошторисний розрахунок вартості ремонту з пояснювальною запискою з урахуванням глави 10 утримання служби замовника (включити витрати на технічний нагляд 2,5% та глави 12 проектно-вишукувальні роботи (вартість експертизи кошторисної документації);

- Локальні кошториси;

- Відомість ресурсів до зведеного кошторисного розрахунку з обґрунтуванням ціни та посиланням на постачальника;

- Виконавча схема із утеплення торцевих стін (погоджені з балансоутримувачем).

Позивач вважає, що наявність у пропозиції учасника ТОВ «АЛЬППРОМ» наведеної вище кошторисної документації створює відповідність такого учасника за вказаними критеріями незалежно від підтвердження розрахунків вартості будівельних матеріалів первинною бухгалтерською документацією такого учасника.

Проте, суд вказані доводи позивача вважає безпідставними, враховуючи наступне.

Як зазначалось вище, до складу кошторисної документації входить відомість ресурсів до зведеного кошторисного розрахунку з обґрунтуванням ціни та посиланням на постачальника.

Позивачем у складі цінової пропозиції було подано, зокрема, Відомість ресурсів до зведеного кошторисного розрахунку вартості об'єкта будівництва, в якому зазначив перелік будівельних матеріалів, постачальником яких є ТОВ «ПСТ ПЛЮС». На обґрунтування ціни позивачем було додано рахунок-фактуру № ВХ-00004368 від 05.03.2018.

Разом з тим, в означеному рахунку вказано не всі матеріали, що зазначались учасником у Відомості ресурсів до зведеного кошторису, а саме не вказано: ґрунтовки великого проникнення, відлив оцинкований (поясок над утепленням) 120 мм, дерев'яні деталі риштувань, дріт сталевий низьковуглецевий різного призначення чорний діаметр 3 мм, дрантя, сталь листова оцинкована товщиною листа 0,5 мм, фарба олійна та алкідна готова для застосування для зовнішніх робіт, коричнева, МА-15, цвяхи будівельні 3,0х70 мм, 3,0 х 80 мм.

Таким чином, позивачем не було підтверджено обґрунтування цін на матеріали, вказані ним у Відомості ресурсів до зведеного кошторису, що свідчить про невідповідність поданої позивачем пропозиції умовам закупівлі.

Крім того, згідно з пунктом 4 Додатку 3 до складу цінової пропозиції учасник повинен надати довідку про основний інженерно-технічний персонал та робітників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід відповідно форми 1, 2 (з копіями дійсних посвідчень на виконання відповідних робіт).

Позивачем до складу цінової пропозиції додано Довідку № 06/03/02 від 06.03.2018, в якій зазначив що ОСОБА_8 має досвід 12 років на посаді директора ТОВ «АЛЬППРОМ». Разом з тим, згідно з доданим позивачем Наказом № 277-К ОСОБА_8 було призначено на посаду директора ТОВ «АЛЬППРОМ» лише 30.03.2014 року, що свідчить про наявність розбіжностей між наданою позивачем Довідкою та Наказом. Інших доказів на підтвердження стажу роботи ОСОБА_8, які б надавали відповідачу можливість пересвідчитись у достовірності наданих відомостей, позивачем подано не було.

При цьому, доказів на підтвердження того, що єдиним обґрунтуванням Замовника стосовно вказаної підстави відхилення пропозиції стали розбіжності в адресі місцезнаходження позивача матеріали справи не містять.

Пунктом 9.1. Порядку визначено, що замовник розглядає Учасника, який надав за результатами Аукціону найнижчу пропозицію, та приймає рішення щодо відповідності пропозиції вимогам, зазначеним у період оголошення Закупівлі.

Згідно з пунктом 9.2. Порядку у разі дискваліфікації Учасника, який запропонував найменшу ціну, Замовник публікує в Системі скан-копію документа з відповідним аргументованим рішенням. Виключними підставами дискваліфікації є: пропозиція Учасника, який запропонував найменшу ціну, не відповідає умовам Закупівлі; Учасник, який запропонував найменшу ціну, відмовився від підписання договору.

Якщо Учасник, який запропонував найменшу ціну, вважає його дискваліфікацію недостатньо аргументованою, то він може звернутися до Замовника з вимогою надати додаткову інформацію про причини невідповідності його пропозиції умовам Закупівлі, а Замовник зобов'язаний надати йому відповідь із такою інформацією не пізніше ніж через 3 робочих дні з дня надходження такої вимоги.

У випадку дискваліфікації Система автоматично визначає наступного Учасника Аукціону з наступною за величиною ціновою пропозицією, а у разі однакових за величиною цінових пропозицій - поданою раніше, як Учасника з найкращою пропозицією, яка має розглядатися Замовником.

Пунктом 5 Оголошення про проведення закупівлі передбачено, що учасник погоджується з тим, що замовник має право відхилити пропозицію учасника у разі, якщо:

- у складі пропозиції учасника не надано будь-якого з вказаних документів, не додержання інструкцій та вимог, зазначених у Додатку 3 оголошення;

- документи, надані учасником у складі пропозиції містять неправдиву або недостовірну інформацію.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що подана позивачем цінова пропозиція не відповідала вимогам закупівлі, а оспорювана процедура закупівлі була проведена відповідачем у відповідності до вимог чинного законодавства.

Одночасно суд зазначає, що виходячи з положень статті 4 Господарського процесуального кодексу України зацікавлена особа вправі оскаржити безпосередньо в судовому порядку результати процедури закупівлі. Особливостей оскарження результатів процедури закупівель у судовому порядку Законом не визначено, проте з системного аналізу його положень вбачається, що відповідний позов подається особою, право чи законний інтерес якої порушено внаслідок рішення, дії чи бездіяльності замовника, які суперечать законодавству у сфері державних закупівель, порушують принципи здійснення закупівель та вплинули на результати державних закупівель. Внаслідок задоволення позову припиняється порушення прав (охоронюваних законом інтересів), компенсуються витрати, що виникли у зв'язку з порушенням, або в інший спосіб нівелюються негативні наслідки їх порушення.

При цьому, наслідком прийняття судового рішення про захист порушеного права має відбутися відновлення такого права у обраний позивачем спосіб, а також необхідність встановити зміст самого порушеного права, яке підлягає захисту.

Суд зазначає, що право, яке позивач визначив, як порушене, не може вважатися захищеним та відновленим належним чином за умови існування не спростованого у встановленому порядку ідентичного права іншої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Обслуговуюча компанія «НОВЕ МІСТО» як переможця спірної процедури закупівлі.

З огляду на вищевикладене, суд вважає заявлені позивачем вимоги про визнання дискваліфікації ТОВ «АЛЬППРОМ» протиправним та скасування рішення про дискваліфікацію учасника процедури допорогової закупівлі № UA-2018-02-27-000573-а; визнання результатів допорогових державних закупівель № UA-2018-02-27-000573-а протиправними та скасування результатів проведеної процедури допорогової закупівлі, оформленої рішенням про переможця електронних закупівель від 21.03.2018 недоведеними, у зв'язку з чим відмовляє у їх задоволенні.

Що стосується заявлених позивачем вимог про визнання Договору підряду № 59-Ф від 23.03.2018 на капітальний ремонт фасаду житлового будинку за адресою: вул. Патріотів, 98 недійсним, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Як зазначено в рішенні Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року № 18-рп/2004, поняття "охоронюваний законом інтерес" що вживається в законах України у логічно-смисловому зв'язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Кожний суб'єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів (частина 2 статті 20 Господарського кодексу України).

Згідно зі статтею 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст.16 цього ж Кодексу кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права і інтересу. Отже, підставою звернення до суду є наявність порушеного, не визнаного або оспорюваного права та інтересу.

Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено такі способи захисту цивільних прав та інтересів, як визнання правочину недійсним.

Реалізуючи передбачене право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб'єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об'єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Частиною 5 пункту 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 № 9 "Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними" встановлено, що відповідно до статей 215 та 216 ЦК України вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним та про застосування наслідків його недійсності, а також вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину.

За загальним правилом частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин); згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК України вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред'явлена будь-якою заінтересованою особою. ЦК України не дає визначення поняття "заінтересована особа". Тому коло заінтересованих осіб має з'ясовуватись в кожному конкретному випадку в залежності від обставин справи та правових норм, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, наявність порушення або оспорювання прав та законних інтересів особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов'язковим в силу приписів статті 4 Господарського процесуального кодексу України, а позивач, звертаючись до суду з даним позовом, згідно з вимогами статей 13, 74 Господарського процесуального кодексу України повинен довести (підтвердити) в установленому законом порядку наявність факту порушення або оспорювання його прав та інтересів.

Отже, звертаючись до суду з позовом на захист своїх прав, позивач повинен був зазначити, яким чином було порушене відповідне право внаслідок укладання оскаржуваного правочину, а суд, в свою чергу, перевірити доводи та докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і в залежності від встановленого вирішити питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту прав позивача.

Проте, під час розгляду спору судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що позивач є заінтересованою особою, права та законні інтереси якої були порушені оспорюваним договором.

Загальні підстави визнання недійсними угод і настання відповідних наслідків встановлені статтями 215, 216 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу, відповідно до яких, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Вирішуючи спори про визнання угод недійсними господарський суд повинен встановити наявність тих обставин, з якими закон пов'язує визнання угод недійсними і настання відповідних наслідків, а саме: відповідність змісту угод вимогам закону; додержання встановленої форми угоди; правоздатність сторін за угодою; у чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Таким чином, для визнання недійсним у судовому порядку правочину (господарського зобов'язання) необхідно встановити, що правочин не відповідає вимогам закону, або ж його сторонами (стороною) при укладенні було порушено господарську компетенцію.

Під час розгляду даної справи судом не встановлено, а позивачем не доведено наявність обставин, з якими закон пов'язує недійсність правочинів, та настання відповідних наслідків.

За таких обставин, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог про визнання Договору підряду № 59-Ф від 23.03.2018 на капітальний ремонт фасаду житлового будинку за адресою: вул. Патріотів, 98 недійсним, оскільки позивачем не було доведено, що процедура закупівлі була проведена з порушенням чинного законодавства, внаслідок чого позивача було дискваліфіковано.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Що стосується судових витрат третьої особи в сумі 32 854, 20 грн. на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 124 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи.

Проте, з наданого третьою особою розрахунку та доданих до нього документів неможливо достеменно встановити чим саме підтверджується понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу в сумі 32 854, 20 грн., у зв'язку з чим у суду відсутні будь-які правові підстави для покладення цих витрат на позивача.

Керуючись статтями 73, 76-79, 86, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Відмовити у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬППРОМ» до Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання результатів державної закупівлі протиправними, скасування рішення комітету та визнання договору недійсним.

2. Відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

3. Відповідно до частини 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

4. Згідно з підпунктом 17.5. пункту 17 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VІІІ до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного господарського суду через господарський суд міста Києва за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 13.08.2018 року.

Суддя М.Є. Літвінова