РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

10.08.2018Справа № 910/4660/18

За позовомПублічного акціонерного товариства «Київгаз»
доПублічного акціонерного товариства «Київхліб»
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачаТовариство з обмеженою відповідальністю «Ізодром»
простягнення 2029133,54 грн
Суддя Смирнова Ю.М.

Секретар судового засідання Багнюк І.І.

Представники учасників справи:

від позивачаРеуцький Є.А., довіреність №Д-75/18 від 07.08.2018; Полішко Ю.О., довіреність №Д-115/17 від 02.11.2017; Данілевський О.М., довіреність №Д-115/17 від 02.11.2017;
від відповідачаСимбірцев Є.В., довіреність №П-05/8 від 09.01.2018; Грищенко М.В., довіреність №П-05/52 від 15.05.2018;
від третьої особине з'явились;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство «Київгаз» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київхліб» про стягнення 2029133,54 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 20.12.2017 представниками позивача на об'єкті відповідача за адресою: м.Київ, вул. Щекавицька, 55 (виробничий цех №3 ПАТ «Київхліб») виявлено порушення в роботі комерційного вузла обліку природного газу (зафіксовані витоки природного газу на імпульсних лініях до перетворювача різниці тиску), про що складено акт про порушення №231, який задоволено на засіданні комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем 27.02.2018. Як наслідок, позивачем складено акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу за період з 01.12.2017 по 20.12.2017, який склав 204591 куб.м, у зв'язку з чим позивач вказує на наявність підстав для стягнення з відповідача суми компенсації вартості не облікованого природного газу на суму 2029133,54 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.04.2018 відкрито провадження у справі №910/4660/18, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 17.05.2018, встановлено строк для подання відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали.

11.05.2018 до канцелярії Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позов, в якому останній проти заявлених позовних вимог заперечив. Серед іншого відповідач зазначив, що виявлення позаштатної роботи вузлу обліку природного газу (ВОГ) чи його складових є недостатнім для здійснення відповідних донарахувань, оскільки внаслідок позаштатної роботи вузлу обліку газу чи його складових мають відбутись витрати (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку природного газу, які некоректно обліковуються. Тобто, за твердженнями відповідача, факт позаштатної роботи вузлу обліку природного газу не є тотожним факту наявності не облікованих (облікованих частково) об'ємів газу, а для кваліфікації виявленого порушення саме як позаштатного режиму роботи вузлу обліку природного газу необхідно встановити, що витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковувалась (обліковувалась частково), що призвело до викривлення даних обліку природного газу, а позивачем, в свою чергу, було донараховано відповідачу 204591 куб.м газу, що майже втричі перевищує місячну норму споживання газу Публічним акціонерним товариством «Київхліб».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.05.2018 у порядку ст. 81 Господарського процесуального кодексу України витребувано у Публічного акціонерного товариства «Київгаз» докази, оголошено перерву у підготовчому засіданні до 06.06.2018, встановлено позивачу строк для подання відповіді на відзив - до 30.05.2018, а відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив - до 06.06.2018.

01.06.2018 від позивача через відділ діловодства суду надійшла відповідь на відзив, в якій останній проти доводів відповідача, наведених ним у відзиві на позов заперечив, зокрема, вказавши про те, що надані відповідачем докази (в т.ч. заяви свідків), пояснення та посилання на норми чинного законодавства України не спростовують фактів та обставин, які є підставою позову.

06.06.2018 від відповідача через канцелярію суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких Публічне акціонерне товариство «Київхліб» надало додаткове обґрунтування своєї правової позиції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.06.2018 залучено Товариство з обмеженою відповідальністю "Ізодром" до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, підготовче засідання у справі відкладено на 21.06.2018, встановлено строк для подання пояснень третьою особою - до 21.06.2018 та строк для подання учасниками справи відповіді на пояснення третьої особи - протягом п'яти днів з дня отримання таких пояснень.

19.06.2018 та 20.06.2018 до загального відділу діловодства Господарського суду міста Києва від третьої особи надійшли письмові пояснення по суті спору, в яких третя особа, серед іншого, зазначила, що розрахунок не облікованих (облікованих частково) об'ємів природного газу за період несправності комерційного ВОГ чи його складових здійснюється відповідно до вимог Кодексу газорозподільних систем лише у випадку, якщо внаслідок позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових буде підтверджено факт не облікованого або облікованого частково об'єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.06.2018 продовжено строк підготовчого провадження у справі, оголошено перерву у підготовчому засіданні до 06.07.2018 та встановлено позивачу строк для подачі відповіді на пояснення третьої особи - до 06.07.2018.

27.06.2018 до канцелярії суду від позивача надійшли заперечення на пояснення третьої особи, в яких Публічне акціонерне товариство «Київгаз», зокрема, зазначило про довільне тлумачення Кодексу газорозподільних систем третьою особою, а також про те, що для складання акту про порушення та прийняття рішення про його задоволення важливим є факт наявності витоків газу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 06.08.2018.

В судовому засіданні 06.08.2018 було оголошено перерву до 10.08.2018.

Представники позивача в судовому засіданні 10.08.2018 заявлені позовні вимоги підтримали, просили суд їх задовольнити.

Представники відповідача в судовому засіданні 10.08.2018 проти позову заперечили, просили в задоволенні позову відмовити.

Третя особа у судове засідання представників не направила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

В судовому засіданні 10.08.2018 на підставі ст.240 Господарського процесуального кодексу України проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників учасників процесу, Господарський суд міста Києва -

ВСТАНОВИВ:

29.02.2016 між Публічним акціонерним товариством «Київгаз» (позивач, оператор ГРМ) та Публічним акціонерним товариством «Київхліб» (відповідач, споживач) було укладено типовий договір розподілу природного газу, який затверджений постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 №2498, шляхом підписання заяви-приєднання (договір).

У п.1.1. договору, розміщеного на офіційному сайті Публічного акціонерного товариства «Київгаз» (https://kyivgaz.ua/publichnij-dogovir.html) визначено, що цей типовий договір розподілу природного газу є публічним, регламентує порядок та умови переміщення природного газу з метою фізичної доставки оператором ГРМ обсягів природного газу, які належать споживачам (їх постачальникам), до об'єктів споживачів, а також правові засади санкціонованого відбору природного газу з газорозподільної системи.

Пунктом 1.2 цього ж договору передбачено, що його умови однакові для всіх споживачів України та розроблені відповідно до Закону України «Про ринок природного газу» і Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 №2494 (далі - Кодекс ГРС).

Відповідно до п.2.3. договору при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватися Законом України «Про ринок природного газу» та Кодексом газорозподільних систем.

Отже, як встановлено судом, між сторонами було укладено договір розподілу природного газу, який є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог ст.ст.633, 634, 641 та 642 Цивільного Кодексу України на невизначений строк. При цьому, фактом приєднання споживача до умов цього договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір, а в даному випадку, надання підписаної споживачем заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку 2 (для споживачів, що не є побутовими) до цього договору.

Відповідно до п.4 гл.1 розділу І Кодексу ГРС терміни вживаються у таких значеннях: комерційний вузол обліку/комерційний ВОГ - вузол обліку природного газу, організований відповідно до вимог цього Кодексу для комерційного обліку природного газу при визначенні об'єму (обсягу) передачі та розподілу (споживання/постачання) природного газу в точці комерційного обліку; контрольний огляд вузла обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності ЗВТ (корпусу, скла, кріплення, з'єднання тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показань ЗВТ, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів несанкціонованого втручання в роботу ГРМ та/або ЗВТ/лічильника газу; оператор газорозподільної системи (далі - оператор ГРМ) - суб'єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління; споживач природного газу (споживач) - фізична особа, фізична особа - підприємець або юридична особа, об'єкти якої в установленому порядку підключені до/через ГРМ оператора ГРМ, яка отримує природний газ на підставі договору постачання природного газу з метою використання для власних потреб, зокрема в якості сировини, а не для перепродажу.

Згідно п.2 гл.6 р.X Кодексу ГРС протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових оператор ГРМ та споживач (суміжний суб'єкт ринку природного газу) проводять такі спільні дії: контрольне зняття показань ЗВТ (лічильника газу); перевірку комерційного ВОГ та його складових відповідно до вимог цього Кодексу, зокрема контрольний огляд вузла обліку; монтаж/демонтаж ЗВТ на повірку (періодичну, позачергову, експертну), експертизу та/або ремонт. Контрольний огляд вузла обліку здійснюється оператором ГРМ за необхідності, але не рідше ніж один раз на шість місяців.

У п.6 гл.9 р.X Кодексу ГРС визначено, що за підсумками перевірки комерційного ВОГ та за умови відсутності зауважень представник оператора ГРМ на місці перевірки повинен скласти відповідний акт обстеження/акт контрольного огляду вузла обліку (по одному екземпляру для кожної сторони), що має бути підписаний споживачем.

У разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема, про непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору (п.п.4 п.7 гл.9 р.X Кодексу ГРС).

Позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає: витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо (п.1 абз.2 п.6 гл.6 р.X Кодексу ГРС).

Як вбачається з матеріалів справи, 20.12.2017 уповноваженими працівниками Публічного акціонерного товариства «Київгаз» було проведено перевірку комерційного вузла обліку природного газу Публічного акціонерного товариства «Київхліб» за адресою: м.Київ, вул.Щекавицька, 55, складено акт про порушення №231, в якому зазначено, що при перевірці вузла обліку природного газу встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем: позаштатний режим роботи ВОГ (витоки газу на імпульсних лініях до перетворювача різниці тиску), порушення на дату складання акту усунено, комісія Публічного акціонерного товариства «Київгаз» з розгляду цього акта буде проводити засідання 28.12.2017.

При цьому, представником споживача Шумом М.О., який із вказаним актом про порушення ознайомлений, про що свідчить його підпис на цьому акті, були внесені зауваження щодо неможливості впливу виявлених незначних витоків газу на облік системи ВОГ.

Пунктом 8 гл.5 р.XI Кодексу ГРС передбачено, що акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.

В п.11 гл.5 р. XI Кодексу ГРС зазначено, що за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості.

27.02.2018 на засіданні комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем було прийнято рішення про задоволення акту про порушення №231 від 20.12.2017 та донарахування необлікованого об'єму природного газу, про що складено протокол №70 від 27.02.2018. При цьому, із вказаного протоколу вбачається, що на засіданні комісії був присутній представник споживача - енергетик цеху №3 Публічного акціонерного товариства «Київхліб» Шум М.О., який зазначив про те, що витоки природного газу на ВОГ були не значними та не вплинули на об'єктивність об'ємів спожитого природного газу, а споживання природного газу було аналогічним до минулих періодів.

Підпунктом 1 ч.3 п.11 гл.5 р.XI Кодексу ГРС передбачено, що розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) оператору ГРМ. При цьому, вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу оператором ГРМ протягом періоду не облікованого природного газу.

З акту-розрахунку не облікованого об'єму природного газу Публічним акціонерним товариством «Київхліб» (адреса об'єкта споживання: м.Київ, вул.Щекавицька, 55) вбачається, що при розрахунку було враховано наступне газоспоживаюче обладнання: печі «Гостол» 3 шт номінальною потужністю - 50 куб.м/год, печі «ППП» 2 шт номінальною потужністю - 51 куб.м/год, котли Е - 1/9Г - 80 куб.м/год, у зв'язку з чим нараховано всього за період з 01.12.2017 по 20.12.2017 - 260832 куб.м, згідно роздруківок з 01.12.2017 по 19.12.2017 - 56241 куб.м, донараховано: 260832 куб.м - 56241 куб.м = 204591 куб.м.

Як зазначив позивач, в грудні місяці 2017 року ним було придбано у Дочірнього підприємства «КиївГазЕнерджи» на підставі договору №КГЕ/Д-12-ВТВ на купівлю-продаж природного газу від 31.03.2017 та додаткової угоди №9 від 31.12.2017 до нього, природний газ по ціні 9918,00 грн з ПДВ за 1000 куб.м, що підтверджується підписаними між контрагентами актами приймання-передачі природного газу від 31.12.2017, у зв'язку з чим позивачем було розраховано вартість природного газу, що підлягає компенсації відповідачем на суму, яка становить 2029133,54 грн (204591 куб.м*9918,00 грн).

06.03.2018 позивачем на адресу відповідача була направлена вимога за вих.№718/09 про сплату боргу на суму 2029133,54 грн.

Відповідач, в свою чергу, направив на адресу позивача листи за вих.№09-15/495 від 14.03.2018 про надання копії рішення, прийнятого на засіданні комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем 27.02.2018, за вих.№09-15/496 від 14.03.2018 з проханням про залишення акту про порушення №231 від 20.12.2017 без задоволення/визнати недійсним та за вих.№05/517 від 20.03.2018 про намір оскаржити донараховані об'єми та вартість природного газу у судовому порядку, у зв'язку з чим на думку відповідача, до моменту набрання судовим рішенням законної сили, донарахування визначені Публічним акціонерним товариством «Київгаз» у вимозі від 06.03.2018 є неузгодженими, тобто такими, що не мають статусу боргу, внаслідок чого у Публічного акціонерного товариства «Київхліб» не має обов'язку оплати цих донарахувань.

Спір у справі виник внаслідок того, що позивач вказує на наявність підстав для стягнення з відповідача компенсації вартості не облікованого природного газу на суму 2029133,54 грн.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд приходить до висновку, що вимоги позивача не підлягають задоволенню з таких підстав.

Згідно ч.1 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (ч.2 ст.4 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч.1 ст.14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов'язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 129 Конституції України унормовано, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.ч.1-4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України.

Як вже зазначалось судом, за змістом гл.6 р.X Кодексу ГРС власник комерційного ВОГ або суб'єкт господарювання, що здійснює його експлуатацію на підставі відповідного договору з власником, забезпечує належний технічний стан комерційного ВОГ та його складових (зокрема ЗВТ), а також проведення періодичної повірки ЗВТ (крім населення) в порядку, визначеному главою 7 цього розділу, та відповідає за дотримання правил експлуатації комерційного вузла обліку та його складових (ЗВТ).

Протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових оператор ГРМ та споживач (суміжний суб'єкт ринку природного газу) проводять такі спільні дії: контрольне зняття показань ЗВТ (лічильника газу); перевірку комерційного ВОГ та його складових відповідно до вимог цього Кодексу, зокрема контрольний огляд вузла обліку; монтаж/демонтаж ЗВТ на повірку (періодичну, позачергову, експертну), експертизу та/або ремонт.

Контрольний огляд вузла обліку здійснюється оператором ГРМ за необхідності, але не рідше ніж один раз на шість місяців.

Позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає: 1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо; 2) відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об'єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу; 3) наявність сторонніх шумів та нехарактерних звуків при роботі лічильника газу чи іншого ЗВТ; 4) індикація або наявність повідомлень про порушення в роботі ЗВТ, в тому числі про необхідність зміни елементів живлення; 5) забруднення або відкладання осадів, потрапляння сторонніх предметів до внутрішньої порожнини вимірювального трубопроводу або лічильника газу чи на робочі поверхні первинних перетворювачів; 6) інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання.

Якщо внаслідок позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових буде підтверджено факт необлікованого чи облікованого частково об'єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу, розрахунок необлікованих (облікованих частково) об'ємів природного газу за період несправності комерційного ВОГ чи його складових здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу.

За приписами п.1 гл.9 р.Х Кодексу ГРС суміжні суб'єкти ринку природного газу, зокрема оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об'єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним ВОГ, візуального обстеження способів монтажу і обв'язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

Згідно з п.4 гл.9 р.Х Кодексу ГРС, оператор ГРМ при проведенні контрольного огляду вузла обліку має право: оглядати комерційний ВОГ та його складові на предмет відсутності ознак пошкодження ЗВТ, пошкодження пломб, несанкціонованого втручання в ЗВТ, несанкціонованого газопроводу та/або несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу); здійснювати перевірку параметрів параметризації обчислювача чи коректора об'єму газу (за їх наявності); перевіряти наявність діючих свідоцтв про повірку ЗВТ (відміток про повірку в паспортах ЗВТ), що входять до складу комерційного ВОГ.

Відповідно до п.7 гл.9 р.Х Кодексу ГРС, у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про: 1) пошкодження пломб; 2) пошкодження ЗВТ (лічильника газу); 3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об'єму газу; 4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору; 5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; 6) наявність несанкціонованого газопроводу; 7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

Розрахунок необлікованого або облікованого частково об'єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі XI цього Кодексу.

На дату складання акта про порушення представник оператора ГРМ забезпечує усунення виявленого порушення, про що в акті про порушення робиться відповідний запис. У разі неможливості усунути порушення на дату складання акта про порушення (відсутні відповідні засоби, повноваження тощо) представник оператора ГРМ робить відповідний запис в акті про порушення та надалі забезпечує контроль за усуненням порушення, що підтверджується актом про усунення порушення.

Відповідно до п.3 гл.2 розділу XI Кодексу ГРС, до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як "не з вини споживача"), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об'єму природного газу, належать: 1) пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно; 2) фіксація коректором чи обчислювачем об'єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об'єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно; 3) виявлення помилок в конфігурації даних обчислювача об'єму газу, що були введені при його первинному програмуванні, чи в протоколі параметризації (діаметр газопроводу звужуючого пристрою, кількість імпульсів, параметрів ФХП тощо), внаслідок чого об'єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно; 4) перевищення діапазону обчислення вузла обліку тощо.

За приписами гл.5 р.XI Кодексу ГРС, у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу.

Акт про порушення після пред'явлення представником оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об'єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. У разі якщо комерційний вузол обліку, на якому сталося порушення, знаходиться на території (в приміщенні) оператора ГРМ, останній повинен завчасно попередити споживача про час і місце складання акта про порушення.

Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення.

Представник оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов'язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Споживач (несанкціонований споживач) та представники оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення.

На дату складання акта про порушення представник оператора ГРМ забезпечує усунення виявленого порушення, про що в акті про порушення робиться відповідний запис. У разі неможливості усунути порушення на дату складання акта про порушення (відсутні відповідні засоби чи повноваження) представник оператора ГРМ робить відповідний запис в акті про порушення та надалі забезпечує контроль за усуненням порушення, що підтверджується окремо складеним актом про усунення порушення.

Під час складання акта про порушення, акта про усунення порушення, акта про припинення/відновлення газопостачання тощо представниками оператора ГРМ обов'язково фіксуються та зазначаються у вищезазначених актах показання лічильника газу (ЗВТ), за винятком випадків відмови у доступі до об'єкта споживача, де розташований лічильник газу (ЗВТ).

Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.

При складанні акта про порушення представник оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача (несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає: 1) місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; 2) дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; 3) контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії).

До складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів.

Остаточний склад комісії з розгляду актів про порушення затверджується наказом Оператора ГРМ.

Споживач (несанкціонований споживач) зобов'язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення.

За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.

При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості.

При складанні акта-розрахунку враховується таке:

1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу;

2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об'ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об'єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці;

3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу має бути віднятий об'єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку;

4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються.

Вартість необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу, яка пред'являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі.

Якщо об'єм та/або вартість необлікованого (донарахованого) природного газу буде оскаржуватися споживачем (несанкціонованим споживачем) у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об'єм природного газу не вважається простроченою.

Факт роботи ВОГ відповідача в позаштатному режимі зафіксований проведеною позивачем перевіркою, і по суті відповідачем не спростований.

Разом з цим, з системного аналізу викладених вище положень Кодексу ГРС випливає, що до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як "не з вини споживача"), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об'єму природного газу, належать, зокрема така робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно.

В матеріалах справи відсутні, а позивачем, в свою чергу, не надані належні та допустимі докази, які б підтверджували, що виявлене та зафіксоване в акті №231 від 20.12.2017 порушення призвело до некоректної роботи ВОГ, що спричинило неправильний облік спожитого відповідачем газу. Заслуговує на увагу і той факт, що об'єми спожитого Публічним акціонерним товариством «Київхліб» газу за період з 01.12.2017 по 19.12.2017 дорівнювало об'ємам споживання газу за попередні розрахункові періоди, що підтверджується щомісячними роздруківками, які підтверджують обсяг спожитого відповідачем газу за період з 01.12.2016 по 30.01.2018.

Отже, оскільки позивачем не доведено, що зазначене в акті №231 від 20.12.2017 порушення призвело до некоректного обліку споживання відповідачем природного газу, за висновками суду, проведення позивачем нарахувань на суму 2029133,54 грн є необґрунтованим, внаслідок чого позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Київгаз» задоволенню не підлягають.

З огляду на наведене всі інші клопотання та заяви, доводи та міркування учасників судового процесу відповідно залишені судом без задоволення і не прийняті до уваги як необґрунтовані, безпідставні та такі, що не спростовують висновків суду стосовно відсутності підстав для задоволення позовних вимог.

При цьому, суд зазначає, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п.3 ч.4 ст.238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994р. Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

З огляду на приписи ст.129 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи висновки суду щодо відсутності підстав для задоволення позову, судовий збір залишається за позивачем.

Керуючись ст.ст.74, 76-80, 129, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

В позові відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення, відповідно до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, може бути оскаржено до Київського апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

При цьому, згідно з п.п.17.5 п.17 Розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 20.08.2018

Суддя Ю.М.Смирнова