ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.08.2018 справа № 908/125/18

Донецький апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: суддів: при секретарі судового засідання:ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4

за участю представників сторін:
від прокуратури: від позивача:ОСОБА_5 (посвідчення № 028256 від 15.08.2014); не зявився;
від відповідача:не зявився;
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Василівський завод МК, м. Василівка, Запорізька область
на ухвалу Господарського суду Запорізької області
постановлену02.04.2018 у м. Запоріжжі о 12:16 год. (повний текст ухвали складено та підписано 06.04.2018)
по справі№ 908/125/18 (суддя Ярешко О. В.)
за позовомЗаступника прокурора Запорізької області, м. Запоріжжя в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Запорізькій області, м. Запоріжжя
до відповідачаТовариства з обмеженою відповідальністю Василівський завод МК, м. Василівка, Запорізька область
простягнення суми 1 152 574,58 грн

В С Т А Н О В И В:

24.01.2018 до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява (вих. № 05/1-2093-17 від 28.12.2017) Заступника прокурора Запорізької області в інтересах держави в особі: позивача - Державної екологічної інспекції у Запорізькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю Василівський завод МК про стягнення 1 152 574,58 грн збитків, заподіяних державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства в результаті забруднення земельної ділянки та зарахування вказаної суми на аналітичний рахунок, відкритий в Головному управлінні Державного казначейства за балансовим рахунком 3311 Кошти, які підлягають розподілу між Державним і місцевим бюджетами.

З матеріалів справи вбачається, що представником відповідача (ТОВ «Василівський завод МК») було заявлено клопотання про призначення судової екологічної експертизи, в якому просили на вирішення експертизи поставити наступні питання: які безпосередньо причини заподіяної екологічної шкоди, наслідком якої виявлено Позивачем та чи підтверджується розрахунок заявленої Державної екологічною інспекцією у Запорізької області збитки.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області по справі № 908/125/18 від 02.04.2018 призначено судову екологічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи поставлено питання: Чи підтверджується нормативно та документально розрахунок розміру збитків у розмірі 1 152 574,58 грн, виконаний Державною екологічною інспекцією у Запорізькій області, заподіяних у результаті забруднення земельної ділянки, яка розташована за адресою: Запорізька область, Василівський район, м. Василівка, вул. Промислова, 30а та належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Василівськимй завод МК» на підставі Державного акту на право власності серія ЯЖ № 072970? Якщо ні, який розмір збитків, заподіяних у результаті забруднення земельної ділянки, яка розташована за адресою Запорізька область, Василівський район, м. Василівка, вул. Промислова, 3-а та належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Василівкий завод МК»?

Ухвала обґрунтована приписами ст.ст.99, 100 Господарського процесуального кодексу України.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Василівський завод МК» звернулося до Донецького апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 02.04.2018 по справі № 908/125/18 за позовом Заступника прокурора Запорізької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Запорізькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю Василівський завод МК про стягнення 1 152 574,58 грн.

Вважає, що експертизу мав проводити саме Дніпровський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції України, оскільки згідно Додатку 1 до Інструкції № 53/5 якою передбачено Перелік регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України, серед яких є Дніпропетровський науко-дослідний інститут судових експертиз, що обслуговує Дніпропетровську та Запорізьку область. Наполягає, що вартість послуг за проведення експертизи в Київському науково-дослідному інституті судових експертиз є дуже високою, що ставить відповідача в скрутне матеріальне становище.

Ухвалою Донецького апеляційного господарського суду від 14.06.2018 у справі № 908/125/18 було відкрите апеляційне провадження за апеляційною скаргою.

13.06.2018 від заявника апеляційної скарги надійшли уточнення до апеляційної скарги в яких він просить задовольнити апеляційну скаргу з врахуванням уточнень. Скасувати ухвалу Господарського суду Запорізької області від 02.04.2018 по справі № 908/125/18 та ухвалити нове рішення, яким доручити Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз проведення екологічної експертизи.

На вирішення експертизи поставити питання:

- які безпосередні причини заподіяної екологічної шкоди, наслідки якої виявлено позивачем?;

- якщо так, то яка сума таких збитків?

Уточнення були викликано тією обставиною, що при друкуванні апеляційної скарги були допущені помилки, не правильно зазначено номер справи та дата оскаржуваного документа.

05.07.2018 на адресу Донецького апеляційного господарського суду від державної екологічної інспекції у Запорізькій області надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін. Посилається, що експертна установа була визначена судом першої інстанції самостійно у звязку з недосягненням між сторонами згоди щодо експертної установи. Відмову суду у задоволенні запропонованих відповідачем переліку питань вважає обґрунтованим, оскільки дані питання не потребують спеціальних знань у сфері іншій ніж право. Звертає увагу суду апеляційної інстанції, що з клопотанням про призначення відповідної експертизи звернувся саме ТОВ «Василівський завод МК». В свою чергу, Інспекція проти задоволення клопотання заперечувала (письмове заперечення № 1163/12 від 30.03.2018). Вважає, що судом першої інстанції відповідно до вимог ч.ч.3,4 ст.99 , ст.123,129 ГПК України правомірно визначено експертну установу та покладено витрати, що підлягають сплаті за проведення судової експертизи на відповідача.

14.06.2018 ухвалою Донецького апеляційного господарського суду відкрите апеляційне провадження по справі № 908/125/18.

27.06.2018 ухвалою Донецького апеляційного господарського суду апеляційну скаргу призначено для розгляду по суті на 12.07.2018.

В судовому засіданні, призначеному на 12.07.2018 оголошувалася перерва до 31.07.2018.

31.07.2018 від Прокуратури Запорізької області надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просять ухвалу по справі залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

В судовому засіданні, яке відбулося 31.07.2018, представник заявника апеляційної скарги підтримав свої вимоги, викладені у апеляційній скарзі з врахуванням її уточнення.

В судовому засіданні, призначеному на 31.07.2018 оголошувалася перерва до 08.08.2018.

В судовому засіданні, яке відбулося 08.08.2018 прокурор проти задоволення апеляційної скарги заперечував, просив ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідно до приписів ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження з врахуванням особливостей, визначених у главі І розділу ІV ГПК України.

Стаття 271 ГПК України встановлює, що ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Вислухав доповідь головуючого по справі (судді доповідача), дослідивши матеріали справи, апеляційну скаргу, відзив на апеляційну скаргу, вислухав пояснення відповідача, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно ст.99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз'яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов'язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Стаття 100 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу.

Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об'єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

У разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з'ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз'яснення щодо поставлених питань. Суд повідомляє учасників справи про вчинення зазначених дій, проте їх неявка не перешкоджає вчиненню цих дій.

В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків.

У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.

Відповідно до розділу VIII «Екологічна експертиза» Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (затверджена наказом Міністесртва юстиції України 08.10.1998 № 53/5, об'єктами екологічної експертизи є матеріальні і матеріалізовані джерела інформації, що містять фактичні дані про обставини надзвичайної екологічної ситуації, а саме: локальна земельна ділянка, на якій виявлені ознаки негативного антропогенного впливу, у тому числі забруднені земельні ділянки, ділянки із частковим або повним руйнуванням родючого шару ґрунту, забруднені площі зелених насаджень, території вивезення, складування й знищення відходів виробництва і споживання тощо; забруднені водні простори (ділянки рік, озер, водоймищ); забруднений повітряний простір; проби атмосферного повітря, води, ґрунту, відібрані в межах антропогенного забруднення навколишнього середовища; зразки флори й фауни, які піддалися негативному антропогенному впливу; виробничі й складські приміщення промислових, комунальних та інших підприємств і організацій, їх очисні спорудження, газоочисні й пилоуловлювальні установки тощо; механізми, устаткування, їх вузли та деталі з місця, де відбулася надзвичайна екологічна ситуація; відомості з технічної документації й актів перевірки екологічного стану об'єктів; результати обстеження об'єктів навколишнього середовища санітарно-епідеміологічними, природоохоронними й іншими спеціально уповноваженими органами; інші джерела інформації про негативний антропогенний вплив на навколишнє середовище.

Екологічною експертизою (із залученням спеціалістів вузького профілю, спеціалізації) можуть також досліджуватись об'єкти, визначені Законом України "Про екологічну експертизу", а саме: екологічні ситуації, що склалися в окремих населених пунктах і регіонах, а також діючі об'єкти та комплекси, що мають значний негативний вплив на стан навколишнього природного середовища; документація з перепрофілювання, консервації та ліквідації діючих підприємств, окремих цехів, виробництв та інших промислових і господарських об'єктів, які можуть негативно впливати на стан навколишнього природного середовища, у тому числі військового та оборонного призначення; документація із впровадження нової техніки, технологій, матеріалів і речовин (у тому числі тих, що закуповуються за кордоном), які можуть створити потенційну загрозу навколишньому природному середовищу; документація щодо генетично модифікованих організмів, які призначаються для використання у відкритій системі.

До основних завдань екологічної експертизи належать:

- визначення виду й місця розташування джерела негативного антропогенного впливу на навколишнє природне середовище;

- визначення характеристики негативного антропогенного впливу на навколишнє природне середовище в часі та просторі;

- встановлення механізму негативного антропогенного впливу (механізму виникнення надзвичайної екологічної події);

- встановлення невідповідностей екологічного характеру у проектах техніко-економічних розрахунків та техніко-економічних обґрунтувань будівництва (реконструкції) і планування певного об'єкта;

- встановлення обставин, пов'язаних з порушеннями природоохоронного законодавства та умов експлуатації потенційно небезпечних об'єктів, а також з діями (бездіяльністю) спеціально уповноважених осіб у галузі охорони навколишнього середовища й природокористування, які сприяли заподіянню шкоди здоров'ю людини (смерті людини) або призвели до інших тяжких наслідків;

- визначення екологічних наслідків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок ведення бойових дій та/або застосування військової техніки та озброєння;

- визначення розміру збитків від забруднення навколишнього природного середовища, пошкодження або знищення об'єктів тваринного та рослинного світу, що відбулося внаслідок ведення бойових дій та/або застосування військової техніки та озброєння.

Пункт 8.3 Інструкції містить орієнтовний перелік вирішуваних питань, які можуть бути поставлення при проведенні екологічної експертизи.

Де знаходиться джерело негативного антропогенного впливу на конкретні об'єкти навколишнього середовища (наприклад, потенційно небезпечний об'єкт, у результаті діяльності якого відбулося забруднення навколишнього середовища)?

Чи є на конкретній земельній ділянці, водному об'єкті тощо ознаки негативного антропогенного впливу господарської діяльності людини? Якщо так, то які саме?

Чи є на об'єктах, наданих на експертизу (проба води, ґрунту), сліди забруднювальних і інших речовин, що негативно впливають на екологічний стан навколишнього середовища? Якщо так, то яких?

Чи є на навколишніх предметах (наприклад, будівлях, транспортних засобах) сліди забруднювальних і інших речовин, що негативно впливають на екологічний стан навколишнього середовища?

Чи належать речовини й матеріали (зазначити які) до групи потенційно небезпечних для екологічного стану навколишнього середовища?

Яка кількість джерел негативного антропогенного впливу на об'єкти навколишнього середовища (наприклад, за наявності на місці події декількох потенційно небезпечних об'єктів), які їх взаємозв'язок і послідовність негативного впливу на навколишнє середовище?

Які умови спричинили збільшення масштабів негативного антропогенного впливу на конкретні об'єкти?

Які шляхи поширення речовин, небезпечних для навколишнього природного середовища, що погіршують його стан?

Які екологічні ризики негативної зміни ґрунтового покриву виникають при здійсненні господарської діяльності функціонуючого об'єкта?

Чи є проведення передбачених природоохоронних заходів достатнім для усунення виявлених ознак негативного антропогенного впливу на навколишнє середовище (водний об'єкт, ґрунтовий покрив тощо)?

Який період часу потрібен для відновлення екологічної рівноваги, порушеної внаслідок конкретного негативного антропогенного впливу на навколишнє середовище?

Яка причина зниження біологічної різноманітності (наприклад, зменшення рибних запасів або усихання й загибель дерев) у межах локальної земельної ділянки або водного об'єкта?

Яким був стан (здорові/хворі) вирубаних дерев?

Чи належать виявлені речовини до радіоактивних? Якщо так, то які їх дози випромінювання й активність?

Чи є на певній ділянці (об'єкті) перевищення питомої активності й доз випромінювання порівняно з граничнодопустимими дозами (ГДД) і граничнодопустимими концентраціями (ГДК)?

Чи є в наданих на експертизу продуктах харчування радіоактивні речовини? Якщо так, то чи є перевищення концентрацій радіонуклідів порівняно з граничнодопустимими концентраціями (ГДК)?

Чи є на локальній земельній ділянці, у тому числі на місці смітника, радіоактивні речовини?

Яка площа радіоактивного забруднення?

Чи є в повітрі, що відібрано у житловому приміщенні і на прилеглій до будинку території, екологічно небезпечні речовини? Якщо так, то яка їхня концентрація, джерело їх походження та чи є перевищення їх концентрацій порівняно з граничнодопустимими концентраціями (ГДК)?

Чи є перевищення концентрації екологічно небезпечних речовин у повітрі або рівня випромінювання порівняно із значеннями, установленими нормативами?

Чи є перевищення концентрації екологічно небезпечних речовин у місці прориву промислових стоків порівняно з граничнодопустимими концентраціями (ГДК)?

Чи є на досліджуваній ділянці електромагнітне випромінювання, вібрація й інші впливи?

Чи є порушення у функціонуванні очисних споруд потенційно небезпечного об'єкта (зазначається конкретно)? Якщо так, то в чому вони полягають?

Чи могла виробнича діяльність потенційно небезпечного об'єкта (зазначається конкретно) призвести до погіршення якості повітря в житлових приміщеннях?

Чи перевищують параметри складу стічних вод граничнодопустимі концентрації (ГДК) забруднюючих речовин?

Чи є елементи речової обстановки (зазначаються конкретно) джерелом поширення екологічно небезпечних речовин?

Який критичний рівень забруднення (КРЗ) навколишнього середовища для даної місцевості, перевищення якого становить небезпеку для здоров'я населення й стану якості середовища?

Які граничнодопустимі викиди (ГДВ) шкідливих речовин у водойми, атмосферне повітря, ґрунт, інші шкідливі впливи на природне середовище для даного виробничо-господарського об'єкта?

Які граничнодопустимі концентрації (ГДК) шкідливих речовин в атмосферному повітрі, водоймах, ґрунті?

Яка екологічна шкода заподіяна в результаті порушень правил охорони навколишнього середовища, її можливі наслідки?

Які безпосередні причини заподіяної екологічної шкоди?

Чи є недоліки екологічного проектування, планування даного об'єкта (району), його експлуатації (очисних, уловлювальних та інших устроїв) причиною надзвичайної екологічної ситуації?

Які причини й умови призвели до порушень правил охорони навколишнього середовища та їх наслідків?

Які екологічні наслідки заподіяні навколишньому природному середовищу внаслідок ведення бойових дій та/або застосування військової техніки та озброєння?

Який розмір збитків від забруднення навколишнього природного середовища, пошкодження або знищення об'єктів тваринного та рослинного світу, що відбулося внаслідок ведення бойових дій та/або застосування військової техніки та озброєння?

У разі потреби питання з екологічної експертизи вирішуються шляхом проведення комплексної експертизи із залученням відповідних фахівців.

Як вбачається з матеріалів справи, судом першої інстанції по справі було призначено судову екологічну експертизу на вирішення якої було поставлено питання:

Чи підтверджується нормативно та документально розрахунок розміру збитків у розмірі 11 525 574,58 грн виконаний Державною екологічною інспекцією у Запорізькій області Василівський район м. Василівка, вул. Промислова.3-А та належить Товраиству з обмеженою відпровідпльінстю «Василівський завод МК» на підставі Держваного акту на право власності серії ЯЖ № 072970. Якщо ні, який розмір збитків заподіяних у результаті забруднення земельної ділянки, яка розташована за адресою Запорізька область, Василівський район, м. Василівка, вул. Промислова.3-А та нележить Товариству з обмеженою відповідальністю Василівський завод МК на підставі Державного акту на право власності серії ЯЖ № 072970.

Заявник апеляційної скарги просить скасувати зазначену ухвалу та ухвалити нове рішення, яким доручити Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз проведення екологічної експертизи. На вирішення експертизи поставити питання: які безпосередньо причини заподіяної шкоди, наслідки якої виявлено Позивачем, як так, то яка сума таких збитків.

Фактично питання, які було поставлено судом та друге питання яке вимагає поставити заявник апеляційної скарги є тотожніми та стосуються визначення розміру збитків заподіяних у результаті забруднення земельної ділянки.

Судова колегія погоджується зі ствердження суду першої інстанції, а також прокурора та позивача по цій справі, що питання перше, питання яке було запропоновано відповідачем (які безпосередні причини заподіяної екологічної шкоди, наслідки якої виявлено позивачем) є таким що не потребує спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

Посилання заявника апеляційної скарги, що питання, які було поставлено на вирішення експерта не відповідають питанням, які ставляться при проведенні екологічної експертизи судової колегією до уваги не приймаються, оскільки, перелік питань, визначених у Інструкції є орієнтовним.

Крім того, як зазначалося вище, суд та заявник апеляційної скарги ставлять одне і теж питання, а саме питання про розмір збитків (шкоди).

Що стосується визначення експертної установи, то з матеріалів справи вбачається, що саме відповідач звернувся до суду першої інстанції з клопотанням про призначення по справі екологічної експертизи.

Прокуратура проти призначення по справі екологічної експертизи заперечувала, вважаючи її призначення безпідставним. Про те запропонувала проведення екологічної експертизи доручити Незалежному інституту судових експертиз (04205, м. Київ. вул. Маршала Тимошенко, 21).

Державна екологічна інспекція у Запорізькій області заперечувала проти проведення екологічної експертизи. Проте, зважаючи на задоволення клопотання відповідача, запропонувала провести експертизу Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз.

Як зазначалося вище, ст. 99 ГПК України встановлює, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин, справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Матеріали справи не містять доказів, що сторони по справі дійшли згоди щодо експертної установи, а тому суд правомірно обрав експертну установу самостійно.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія приходить до висновку, що судом першої інстанції оскаржувана ухвала прийнята з додержанням норм процесуального права у звязку з чим, апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції залишається без змін.

Судові витрати покласти на заявника апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. ст.ст. 269, 270, 271, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Донецький апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Василівський завод МК, м. Василівка, Запорізька область на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 02.04.2018 по справі № 908/125/18 залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Запорізької області від 02.04.2018 по справі № 908/125/18 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду впродовж двадцяти днів з дня складання повного тексту Постанови; у порядку п. 17.5 ч. 1 розділу ХІ Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Головуючий суддя: О. І. Склярук

Судді: Т. Д. Геза

ОСОБА_3

(У судовому засіданні 08.08.2018 оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

Повний текст постанови складено та підписано 09.08.2018)