ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

09.08.2018 Справа № 920/527/18

Господарський суд Сумської області у складі судді Спиридонової Н.О., при секретарі судового засідання Гребенюк С.В., розглянувши матеріали справи № 920/527/18 в порядку загального позовного провадження

за позовом: Керівника Охтирської місцевої прокуратури Сумської області (42706, Сумська область, м. Охтирка, вул. Сумська, 12) в інтересах держави в особі:

1) Міністерства економічного розвитку і торгівлі України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2)

2) Охтирської міської ради Сумської області (42700, Сумська область, вул. Незалежності, 11)

до відповідачів: 1) Відділу освіти Охтирської міської ради Сумської області (42700, Сумська область, м. Охтирка, вул. Гафановича, 12)

2) Фізичної особи - підприємця Титаренко Євгенії Костянтинівни ( 40000, АДРЕСА_1)

про визнання недійсними результатів публічної закупівлі та договору про закупівлю на суму 1196569 грн.,

Представники:

Перший відповідач - не з'явився

Другий позивач - не з'явився

Перший відповідач - не з'явився

Другий відповідач - не з'явився

Прокурор - Правдюк В.В.

ВСТАНОВИВ:

Прокурор в інтересах позивачів подав позовну заяву до відповідачів, в якій просить суд визнати недійсними результати публічної закупівлі, оформлені протоколом засідання тендерного комітету відділу освіти Охтирської міської ради Сумської області від 16.03.2018 № 52 щодо визначення переможця державної закупівлі ФОП Титаренко Є.К.; визнати недійсним договір № 138 від 27.03.2018, який укладений між відділом освіти Охтирської міської ради Сумської області та ФОП Титаренко Є.К., за результатами процедури публічної закупівлі на суму 1196569 грн. та стягнути з відповідачів на користь прокуратури Сумської області судовий збір за пред'явлення позовної вимоги.

Ухвалою суду від 17.07.2018 прийнято заяву до розгляду, відкрито підготовче провадження та призначено підготовче засідання на 09.08.2018.

Другий відповідач подав заяву, в якій зазначив, що проти задоволення позову не заперечує та просить суд провести судовий розгляд без його участі.

Представники позивачів та першого відповідача в судове засідання не з'явились, про причини неявки суд не повідомили, хоча про час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, які долучені до матеріалів справи.

У судовому засіданні прокурор підтримала позовні вимоги та не заперечувала проти переходу до розгляду справи по суті в даному судовому засіданні.

Статтею 202 ГПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті; якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи.

Відповідно до частин 3 та 4 статті 185 ГПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення суду у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 191,192 ГПК України. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про ухвалення рішення за результатами підготовчого засідання.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши та оцінивши наявні в справі докази, суд встановив наступне.

Пунктом 3 ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно зі ст. 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У відповідності до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі № 3-рн/99, «інтереси держави» є оціночним поняттям, тому прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов'язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Прокурор звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України.

Відповідно до Положення про Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 № 459, Мінекономрозвитку України є спеціально уповноваженим органом у сфері державних закупівель, метрології, з питань державно-приватного партнерства, оборонного замовлення. Одним з основних завдань Мінекономрозвитку є забезпечення формування та реалізація державної політики у сфері державних та публічних закупівель.

Отже, органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження у спірних правовідносинах, а саме щодо реалізації державної політики у сфері державних закупівель, є Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, яким до цього часу не вжито заходів щодо оскарження результатів вищезгаданої закупівлі та договору, укладеного за наслідками її проведення, в судовому порядку.

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об'єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Від імені та в інтересах територіальних громад права суб'єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради. Місцеві бюджети є самостійними, вони не включаються до Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та інших місцевих бюджетів.

Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання щодо затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; затвердження звіту про виконання відповідного бюджету.

Отже, ще одним органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження у спірних правовідносинах, в частині ризику збільшення видатків з місцевого бюджету на оплату вантажно-розвантажувальних робіт за оспорюваним договором, є Охтирська міська рада, якою не вжито заходів щодо оскарження результатів вищезгаданої закупівлі та договору, укладеного за наслідками її проведення, в судовому порядку.

З матеріалів справи вбачається, що листами від 20.06.2018 № 92-3942вих-18 та № 92-3942вих-18 прокурор повідомив позивачів про звернення до суду з позовом.

При зверненні з позовом до суду прокурор зазначив в чому на його думку полягає порушення інтересів держави, зокрема прокурор вважає, що виконання зобов'язань за договором, укладеним за результатами процедури закупівлі, проведеної з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, може призвести до нераціонального та неефективного використання коштів місцевого бюджету, адже замовником надано перевагу учаснику який не надав належного підтвердження можливості якісного та своєчасного виконання договору, що не відповідає меті Закону України «Про публічні закупівлі» та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі, закріпленим в статті 3 даного Закону. Правовідносини, пов'язані з використанням бюджетних коштів, зокрема коштів місцевого бюджету, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) рішення комітету з конкурсних торгів, на підставі якого ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідає.

У зв'язку з викладеним, суд вважає, що вимоги Закону України «Про прокуратуру», Господарського процесуального кодексу України при зверненні з позовом до суду прокурором дотримані.

З матеріалів справи вбачається, що перший відповідач опублікував на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «Prozorro» за № UA-2018-02-21-001499-с оголошення про проведення відкритих торгів щодо закупівлі паливної деревини за ДК 021:2015:03413000-8; місце поставки: 42700, Сумська область, м. Охтирка, ЗОШ № 9, вул. Короленка, 2; ЗОШ № 11 вул. Сумська, 223; ДНЗ «Струмочок», вул. Чехова, 2; ДНЗ «Теремок», вул. Шевченка, 60; Кількість (обсяг) поставки товарів: 1331 м.куб; строк поставки товарів: до 01.09.2018; очікувана вартість закупівлі становить 1197900,00 грн. Кінцевий строк подання тендерних пропозицій: 09.03.2018, час визначається системою автоматично.

У п. 1 розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації визначено, що оцінка тендерних пропозицій здійснюється на основі критерію «Ціна». З метою підтвердження включення витрат на постачання до ціни пропозиції учасником в довільній формі надається обгрунтування ціни, що пропонується на торги.

Відповідно до п. 4 додатку 4 тендерної документації «Технічне завдання (технічні, якісні та кількісні вимоги до предмета закупівлі) до послуг, які обов'язково надає учасник та включає в ціну товару, належить доставка товару за адресою, передбаченою цією документацією, та здійснення вантажно-розвантажувальних робіт при поставці товару.

Тобто замовник виділив окремі елементи вартості товару, а саме витрати на доставку товару та витрати на здійснення вантажно-розвантажувальних робіт при поставці товару, які має включати в себе тендерна пропозиція учасника торгів.

Відповідно до Реєстру отриманих тендерних пропозицій 08.03.2018 на участь в торгах по закупівлі паливної деревини подано пропозиції двох учасників: Фізичної особи-підприємця Титаренко Є.К. (остаточна пропозиція - 1196569,00 грн. та Фізичної особи-підприємця Нікітіна С.П. (остаточна пропозиція - 1197900,00 грн.).

Відповідно до протоколу засідання тендерного комітету від 16.03.2018 № 52 переможцем торгів на закупівлю деревини необробленої, дрова для опалення за ДК 021:2015:03413000-8 визначено ФОП Титаренко Є.К. з ціновою пропозицією у розмірі 1196569,00 грн.

За результатами проведеної у формі відкритих торгів закупівлі між відділом освіти Охтирської міської ради та ФОП Титаренко Є.К. 27.03.2018 укладено договір № 138 про закупівлю паливної деревини за ДК 021:2015:03413000-8 (деревина дрова для опалення) на суму 1196569 грн.

13.04.2018 між відповідачами укладено додаткову угоду до договору № 138 від 27.03.2018, відповідно до якої внесено зміни до додатку № 1, а сааме зменшено кількість дров, які буде поставлено до ДНЗ «Струмочок» з 203 до 179 м3, та збільшено кількість дров, які буде поставлено до ЗОШ № 9 з 350 до 374 м3.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме довідки економічного обгрунтування ціни, що пропонується на торги, Титаренко Є.К. вантажно - розвантажувальні роботи до ціни товару не включено, що призведе до додаткових витрат із місцевого бюджету на оплату таких робіт, зокрема у наданій довідці Титаренко Є.К. повідомила, що до ціни, яка запропонована останньою в тендерній пропозиції включено собівартість продукції, витрати на доставку продукції (пальне), амортизаційні витрати на автомобіль, податки, дохід постачальника, витрати, пов'язані з формуванням тендерної пропозиції. Згідно з п. 1 додатку 3 до тендерної документації «Перелік документів для підтвердження відповідності учасника вимогам, визначеним у статті 16 Закону» учасник публічної закупівлі має підтвердити наявність обладнання та матеріально-технічної бази, необхідних для виконання умов договору за результатами тендеру. Таке підтвердження має бути надано у формі довідки довільної форми про матеріально-технічну базу та обладнання, необхідних для виконання умов договору.

З наданої Титаренко Є.К. довідки про наявність обладнання та матеріально-технічної бази вбачається, що остання має у власності (оренді) необхідне обладнання та матеріально-технічну базу, необхідну для виконання умов договору про закупівлю, а саме: автомобіль марки «ЗИЛ 131» (лісовоз з маніпулятором) та складські приміщення.

Згідно п. 7 Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затвердженого Постановою КМУ від 7 вересня 1998 року № 1388, власники транспортних засобів та особи, що експлуатують такі засоби на законних підставах, або їх представники (далі - власники) зобов'язані зареєструвати (перереєструвати) транспортні засоби протягом десяти діб після придбання (одержання) або митного оформлення, або тимчасового ввезення на територію України, або виникнення обставин, або тимчасового ввезення на територію України, або виникнення обставин, що є підставою для внесення змін до реєстраційних документів. Експлуатація транспортних засобів, що не зареєстровані (не перереєстровані) в уповноважених органах МВС та без номерних знаків, що відповідають державним стандартам, а також ідентифікаційні номери складових частин яких не відповідають записам у реєстраційних документах або знищені чи підроблені, забороняється.

Відповідно до листа № 31/18/5943-928 від 06.2018 Територіального сервісного центру № 5943 Регіонального сервісного центру МВС в Сумській області транспортні засоби за Титаренко Євгенією Костянтинівною, ідентифікаційний номер НОМЕР_1. Отже, надані ФОП Титаренко Є.К. у довідці відомості щодо наявності транспортних засобів не відповідають дійсності.

Відповідно до ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону (ст. 334 ЦК України).

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження, зокрема, на об'єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: підприємства як єдині майнові комплекси, житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення.

Статтею 4 вищевказаного Закону передбачено, що державній реєстрації прав підлягають, зокрема, право власності, право користування (сервітут).

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта від 12.06.2018 за Титаренко Є.К. право власності чи інше речове право на складські приміщення не зареєстровано.

Тож, надані ФОП Титаренко Є.К. у довідці відомості щодо наявності складського приміщення не відповідають офіційним відомостям з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Закон України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об'єктом авторського права та/або суміжних прав (п. 29 ст. 1 Закону).

Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (п. 29 ст. 1 Закону).

Згідно з п. 12 ст. 1 Закону, найбільш економічно вигідна пропозиція - це пропозиція, що визнана найкращою за результатами оцінки тендерних пропозицій відповідно до статті 28 цього Закону.

Статтею 28 Закону визначено, що оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

Критеріями оцінки є: у разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, що виробляються, виконуються чи надаються не за окремо розробленою специфікацією (технічним проектом), для яких існує постійно діючий ринок, - ціна.

Після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною.

Відповідно до ст. 16 Закону замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази, наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору. Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації.

Стаття 22 Закону передбачає, що тендерна документація повинна містити, зокрема, один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація містить у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо учасник не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону (стаття 30 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Відповідно до ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Частиною 1 статті 207 Господарського кодексу України передбачено, що господарське зобов'язання, що не відповідає вимогам закону, може бути на вимогу однієї із сторін, або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або в частині.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу.

Статтею 203 Цивільного кодексу України визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення замовника про намір укласти договір про закупівлю, яке приймається у день визначення переможця, є підставою для укладення договору про закупівлю.

Згідно з п. 5 ст. 1 Закону, договір про закупівлю - договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі та передбачає надання послуг, виконання робіт або набуття права власності на товари.

Таким чином, з аналізу вказаних норм вбачається, що договір про закупівлю є наслідком процедури закупівлі та укладається за її результатами.

За приписами ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Необхідною умовою застосування судом певного способу захисту є наявність, доведена належними та достатніми у розумінні ст. ст. 76, 79 Господарського процесуального кодексу України доказами, певного суб'єктивного права (інтересу) у позивача та порушення (невизнання або оспорювання) цього права (інтересу) з боку відповідача.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів.

За таких обставин, враховуючи, що договір про закупівлю паливної деревини за бюджетні кошти від 27.03.2018 № 138 укладено усупереч вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та на підставі незаконного рішення тендерного комітету першого відповідача, вимога прокурора про визнання недійсним вказаного договору, підлягає задоволенню.

З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи, що договір про закупівлю паливної деревини за бюджетні кошти від 27.03.2018 № 138 укладено усупереч вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та на підставі незаконного рішення тендерного комітету першого відповідача, прокурор подав суду належні докази, які об'єктивно і у визначеному законом порядку підтвердили його позицію, тому вимоги прокурора в інтересах Міністерства економічного розвитку і торгівлі України; Охтирської міської ради Сумської області визнаються судом правомірними, обґрунтованими і підлягають задоволенню, результати публічної закупівлі, оформлені протоколом засідання тендерного комітету відділу освіти Охтирської міської ради Сумської області від 16.03.2018 № 52 та договір № 138 від 27.03.2018 підлягають визнанню недійсними.

Другий відповідач позовні вимоги визнав, про що повідомив у заяві про визнання позову, яка надійшла на адресу суду електронною поштою 09.08.2018.

Згідно з п.1 ч.2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу;

Відповідно до ч. 1 ст. 191 Господарського процесуального кодексу України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Згідно з ч. 4 ст. 191 Господарського процесуального кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Пунктом 6 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України визначено, що якщо одна із сторін визнала пред'явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 191 цього Кодексу.

Другим відповідачем подано заяву про визнання позову, яка підписана ФОП Титаренко Є.К., не суперечить закону та не порушує прав та інтересів інших осіб, тому суд дійшов висновку про можливість прийняття визнання позову другим відповідачем у зв'язку з чим постановляє рішення про повне задоволення позовних вимог.

Згідно приписів ч. 1 ст. 130 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає наявними підстави для повернення прокуратурі з Державного бюджету України, судового збору в розмірі 1762,00 грн., що складає 50 відсотків судового збору, сплаченого платіжними дорученнями № 1015 від 04.07.2018, № 1016 від 04.07.2018 у зв'язку з визнанням позову відповідачем до початку розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір в сумі 1762,00 грн., що складає 50 відсотків судового збору, покладається на відповідачів.

Керуючись ст. ст. 73, 74, 76-79, 91, 123, 129, 130, 178, 191, 233, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсними результати публічної закупівлі, оформлені протоколом засідання тендерного комітету відділу освіти Охтирської міської ради Сумської області від 16.03.2018 № 52 щодо визначення переможця державної закупівлі ФОП Титаренко Євгенію Костянтинівну.

3. Визнати недійсним договір № 138 від 27.03.2018, який укладено між відділом освіти Охтирської міської ради Сумської області та ФОП Титаренко Є.К., за результатами процедури публічної закупівлі на суму 1196569 грн.

4. Стягнути з Відділу освіти Охтирської міської ради Сумської області (42700, Сумська область, м. Охтирка, вул. Гафановича, 12, ) на користь прокуратури Сумської області (код 03527891, р/р 2983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172) 881 грн. 00 коп. судового збору.

5. Стягнути з Фізичної особи - підприємця Титаренко Євгенії Костянтинівни (40000, АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь прокуратури Сумської області (код 03527891, р/р 2983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172) 881 грн. 00 коп. судового збору.

6. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

7. Повернути прокуратурі Сумської області (код 03527891, р/р 2983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172) з державного бюджету (рахунок № 3032, код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач УК у м. Сумах /м. Суми/, код 37970593, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998) судовий збір у розмірі 1762 грн. 00 коп., що складає 50 відсотків судового збору, сплаченого платіжними дорученнями № 1015 від 04.07.2018, № 1016 від 04.07.2018, у зв'язку з визнанням позову відповідачем до початку розгляду справи по суті.

Повний текст рішення складено 14.08.2018.

Згідно статті 241 Господарського процесуального кодексу України, рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до статті 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Суддя Н.О. СПИРИДОНОВА