РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

24.07.2018Справа № 910/5351/18

За позовомКомунального підприємства "Київський метрополітен";
До Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергодарбудмеханізація";
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача
1. Приватне підприємство "Форт-Плюс";
2. Товариство з обмеженою відповідальністю "Електрик"
Простягнення 185 667,72 грн.
Суддя Мандриченко О.В.

Секретар судового засідання Дюбко С.П.

Представники:

Від позивача:Василенко Т.О., довіреність від 14.12.2017 № 123;
Від відповідача: Деркач С.С., довіреність від 04.06.2018 № 730868
Від третьої особи-1:не з'явилися;
Від третьої особи-2:не з'явилися;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство "Київський метрополітен" звернулося до суду з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергодарбудмеханізація" 185 667,72 грн. завищення вартості підрядних робіт за договором від 14.02.2017 № 93-ДМБ-17.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.05.2018 відкрито провадження у справі № 910/5351/18, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 07.06.2018, відповідачу визначено строк для подання відзиву на позов та заперечень на відповідь на відзив, позивачу - строк для подання відповіді на відзив.

05.06.2018 відповідачем подано відзив на позовну заяву, згідно з яким позовні вимоги заперечуються як безпідставні та необґрунтовані.

Ухвалою від 07.06.2018 до участі у справі в якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача було залучено субпідрядників за договором сторін - Приватне підприємство "Форт-Плюс" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Електрик", підготовче засідання відкладено на 21.06.2018.

20.06.2018 позивач подав до суду відповідь на відзив, в якому наводяться заперечення на правову позицію відповідача по суті спору.

За клопотанням представника позивача 21.06.2018 судом продовжено строк підготовчого провадження в порядку ч. 3 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України та оголошено перерву до 12.07.2018.

10.07.2018 відповідачем подано до суду заперечення на відзив та клопотання про доручення додаткових документів (зразків судової практики).

У підготовчому засіданні 12.07.2018, вчинивши всі передбачені процесуальним законодавством дії за ст.ст. 182-183 Господарського процесуального кодексу України, суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи для судового розгляду по суті.

Під час розгляду спору по суті представник позивача заявлені вимоги підтримав та просив позов задовольнити, стягнувши з відповідача 185 667,72 грн. грошових коштів посилаючись на те, що Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київекспертиза" проведено аудиторську перевірку позивача та виявлено незаконні витрати, а саме: завищення вартості робіт, виконаних відповідачем за замовленням позивача згідно з договором від 14.02.2017 на суму, що заявлена до стягнення .

Посилаючись на п. 6.3.15 договору, на загальні положення про зобов'язання і договір, а також на ч. 1 ст. 224 Господарського кодексу України і ст. 611 Цивільного кодексу України про збитки, позивач просить задовольнити заявлений позов, оскільки відповідач у претензійному порядку суму в розмірі 185 667,72 грн. не перерахував.

Представник відповідача проти позову заперечував з мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву та зазначав, що договір сторонами виконано, кошторисна документація має позитивний висновок Державного підприємства "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ", аудиторський висновок Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київекспертиза" не є нормативним актом чи актом органу державної влади чи іншим обов'язковим для виконання документом. Також відповідачем заперечується посилання позивача на завищення вартісних і кількісних показників виконаних робіт за договором від 14.02.2017.

За наслідками заслуховування виступів представників сторін по суті спору, після дослідження доказів та проведення судових дебатів, судом оголошено перерву у засіданні до 24.07.2018.

17.07.2018 від відповідача до суду надійшло клопотання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

24.07.2018 позивачем подано до суду заперечення на клопотання про відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу.

За наслідками судового засідання 24.07.2018 судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оглянувши оригінали документів, копії яких долучено до матеріалів справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Між Комунальним підприємством "Київський метрополітен" в якості замовника та Товариством з обмеженою відповідальністю "Енергодарбудмеханізація" в якості підрядника 14.02.2017 року укладено договір № 93-ДБМ-17, за яким підрядник зобов'язався виконати роботи "Капітальний ремонт (з поліпшенням) станції "Лівобережна" Святошинсько-Броварської лінії метрополітену" код 45453000-7 "Капітальний ремонт і реставрація" за ДК 021-2015 проектні та будівельні роботи, а замовник зобов'язався прийняти та оплатити виконані належним чином роботи.

Відповідно до п. 1.2 зазначеного договору роботи включають у себе розробку декількох варіантів (не менше двох) дизайн проектів екстер'єру та інтер'єру станції метро "Лівобережна", письмове погодження остаточного варіанту дизайн-проекту відповідно до чинного законодавства, з архітектором станції чи розробником проекту станції ДП "ПІ Укрметротунельпроект", а також із замовником; розробку проектної документації (робочого проекту) "Капітальний ремонт (з поліпшенням) станції "Лівобережна" Святошино-Броварської лінії метрополітену» (по тексту договору - проектна документація) відповідно до завдання на проектування, що є невід'ємною частиною договору, з дотриманням вимог чинного законодавства, державних будівельних норм, правил та державних стандартів; передачу проектної документації до експертної організації для проведення її експертизи та отримання на неї позитивного експертного звіту, відповідно до чинного законодавства та завдання на проектування; виконання будівельних робіт відповідно до проектної документації, якій проведено експертизу згідно з п.п. 1.2.3 цього договору, та затвердженої замовником у порядку, встановленим чинним законодавством.

Згідно з п.3.2. договору з урахуванням додаткової угоди № 2 від 03.04.2017, загальна вартість робіт (сума цього договору) становить 24 714 246,83 грн., з яких вартість розробки проектної документації складає - 659 839,20 грн., вартість проведення експертизи складає - 15 390,00 грн., вартість будівельних робіт - 24 039 017,62 грн.

Датою завершення виконання робіт за умовами п. 5.25 договору вважається дата підписання замовником акту № КБ-2в та довідки № КБ-3 за кінцевим етапом графіка виконання робіт, що є додатком № 2 до договору.

Зобов'язання підрядника щодо виконання робіт, які є предметом цього договору, вважаються виконаними з моменту підписання сторонами акту (актів) № КБ-2в та довідки № КБ-3 за кінцевим етапом графіка виконання робіт (п. 5.26).

В якості додатків до договору сторонами було оформлено протокол погодження договірної ціни, кошторис, договірну ціну на всі види передбачених у п. 1.2 договору робіт.

Строк дії договору було встановлено у п. 8.1, де вказується, що договір набирає чинності з дня його підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення печатками і діє до 31.12.2017.

Отже, між сторонами виникли правовідносини за договором підряду. До виконання підрядних робіт підрядником залучалися субпідрядники, що відповідає умовам укладеного правочину.

У період з 27.07.2017 по 23.11.2017 за дорученням Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київекспертиза" проведено аудит відповідності діяльності позивача щодо дотримання актів законодавства, планів, процедур, контрактів під час виконання заходу "Капітальний ремонт (з поліпшення) станції "Лівобережна" Святошино-Броварської лінії метрополітену".

За результатами проведення аудиторської перевірки Комунальним підприємством "Київекспертиза" складено звіт та висновок від 15.09.2017 № 070-01/554, в яких відображено порушення у вигляді "незаконні витрати", а саме: завищення вартості виконаних робіт відповідачем та відповідно зайве перерахування позивачем коштів в сумі 185 668 тис.грн.

В акті зазначено, що внаслідок внесення ТОВ "Енергодарбудмеханізація" завищених даних до актів виконаних будівельних робіт за травень-червень 2017, довідок про вартість виконаних робіт, які взято до обліку, Комунальним підприємством "Київський метрополітен" зайво перераховано зазначеній підрядній організації кошти на загальну суму 185 668 грн., чи 2,8 % вартості перерахованих робіт, що призвело до фінансових втрат на зазначену суму та є порушенням вимог п. 1 ст. 3 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність Україні", Правил визначення вартості будівництва ДСТУ Б.Д.1.1- 1:2013 та пункту 2.13 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88".

У п. 6 висновку перевірки вартості виконаних обсягів робіт також встановлено завищення вартості виконаних робіт, що склало 185 667,72 грн.

Після проведення аудиторської перевірки Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у листі від 20.02.2018 №070- 4-26/413 повідомив позивачеві про план заходів на усунення виявлених порушень, серед яких вказувалося про необхідність усунути виявлені порушення на загальну суму 185 688 тис.грн. та надати Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту підтверджуючі документи.

Керуючись вказаними настановами, позивач звернувся до відповідача з листами від 21.02.2018 №24/08-192/1 та від 12.03.2018 №24/08-264, в яких просив відкоригувати оформлені сторонами акти виконаних робіт та повернути Комунальному підприємству "Київський метрополітен" кошти в сумі 185 668,00 грн.

Вказуючи на зазначені обставини та відсутність коштів від відповідача на виконання вимог про повернення 185 668,00 грн., позивач звернувся до суду з цим позовом, в якому посилався на ст. 526, ч. 1 ст. 625, ст. 626, ст. 610, ст. 611 Цивільного кодексу України та ст. 193, ст. 224 Господарського кодексу України.

Відповідач проти позову заперечував з мотивів його необґрунтованості та безпідставності.

Проаналізувавши правові позиції сторін, суд погоджується з доводами відповідача та не вбачає підстав для задоволення позову, зважаючи на таке:

Як слідує з пояснень сторін та матеріалів справи на виконання умов підрядного договору, який був укладений сторонами, відповідачем було розроблено відповідну проекту документацію, яка погоджена замовником.

Проект "Капітальний ремонт (з поліпшенням) станції "Лівобережна" Святошино-Броварської лінії метрополітену", кошторисна документація 93-ДБМ-17-КД пройшов експертизу Державного підприємства "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ". Відповідно до позитивного експертного висновку від 20.03.2017 вих.026/17, встановлено, що кошторисна документація, яка враховує обсяги робіт, передбачені робочим проектом та відомістю обсягів робіт, складено відповідно до вимог ДСТУ БД.1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва".

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією) від 11.04.2017 № 422 на виконання вимог п. 10 ст. 22 Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" затверджено у цілому робочий проект "Капітальний ремонт (з поліпшенням) станції метро "Лівобережна" Святошино-Броварської лінії метрополітену".

Відповідно до п. 17 декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 05.05.2017 № КВ37, підписаної та скріпленої печаткою зі сторони позивача, на об'єкті виконані всі роботи передбачені проектною документацією згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами роботи, у тому числі щодо доступності маломобільних груп населення, тобто відповідачем виконанні, а Позивачем прийняті всі будівельні роботи передбачені договором підряду № 93-ДМБ-17 від в межах затвердженої кошторисної документації, без заперечень та зауважень.

Отже, вартість виконаних робіт та матеріалів затверджена та погоджена проектною та кошторисною документацією, відповідачем обумовлені договором роботи виконані в межах затвердженого кошторису, а тому посилання позивача на завищення обсягів, вартості та кількості матеріалів на загальну суму 185 667,72 грн. видаються безпідставними.

Також, суд зауважує, що як на підставу для стягнення з відповідача спірної суми позивач посилається на висновок Комунального підприємства "Київекспертиза" від 15.09.2017 № 070-01/554. Позивач, зокрема, зазначає, що завищення вартості виконаних робіт за актами форми №КБ-2в за період з квітня по червень 2017 року складає 185 667,72 грн. з ПДВ або 2,8 %, у тому числі: завищення вартості обсягів робіт складає 50,729 тис.грн., а саме: шпаклювання шпаклівкою "Ceresit" огорожі вздовж колій - 325,4 м.кв.; завищення вартості та кількості матеріалів складає 21,79648 тис.грн.; завищення вартості через неправильне застосування РЕКН складає 113,142240 тис.грн. (ЕН15-182-1 (шпаклювання стін) замінено на РН11-28-3 (високоякісне штукатурення стін).

Разом з тим, матеріали справи мітять додаток до листа від 26.12.2017 № 1601-НДФ - заперечення на зауваження до аудиторського звіту відповідності діяльності Комунального підприємства "Київський метрополітен" як служби замовника щодо дотримання актів законодавства, планів, процедур, контрактів під час виконання робіт з капітального ремонту (з поліпшенням) станції "Лівобережна" Святошино-Броварської лінії метрополітену, де зокрема сам позивач наводить власні заперечення відносно висновків про названі завищення, а саме:

- у запереченнях щодо завищення вартості обсягів робіт на суму 50,729 тис. грн. вказується, що панель огорожі знаходиться за колією і доступ до неї можливий лише після припинення та до початку руху поїздів. Відповідно до положень, встановлених на Комунальному підприємстві "Київський метрополітен", виходити на колію або в тунель стороннім особам дозволяється у супроводі відповідального працівника метрополітену, лише після припинення руху поїздів та зняття напруги з контактної рейки з 01:30 до 04:50. Також, всі особи, які виходять на колію або в тунель, проходять відповідний інструктаж, складають іспити та отримують спеціальний дозвіл, а також тимчасову перепустку та реєструються в журналі чергової по станції. За вимогою перевіряючих доступ до панелі огорожі вздовж колії під час перевірки не організовували. Отже, контрольні обміри щодо обсягів виконаних робіт на колії метрополітену фахівцями Комунального підприємства "Київекспертиза" не проводились, тобто проведені розрахунки в частині збільшення (зменшення) обсягів виконаних робіт, які не ґрунтуються на результатах контрольних обмірів, як наслідок, вищевказані розрахунки сам позивач вважав безпідставними;

- заперечення щодо завищення вартості та кількості матеріалів на суму 21,79648 тис. грн. зводилися до того, що ціни на матеріально-технічні ресурси (при погодженні договірної ціни) та прийнятті робіт визначались за обґрунтованими, як правило найменшими при всіх рівних характеристиках, цінами (відповідно до п. 6.3.3 ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013) з обов'язковими наданням замовнику первинних документів (видаткових накладних). Замовником зі своєї сторони, проведено моніторинг ринку будівельних матеріалів з метою недопущення завищення цін підрядником та отримано по дві альтернативні пропозиції на матеріальні ресурси із зазначенням вартості та строків поставки.

В аудиторському звіті з додатками відсутня інформація, та відповідно, не надано документів на підставі яких представниками Комунального підприємства "Київекспертиза" визначено суму завищення вартості та кількості матеріалів. Зокрема, відсутній перелік матеріалів, їх кількість, ціна та сума завищення в розрізі кожного найменування будівельних матеріалів;

- заперечення щодо завищення вартості робіт на суму 113,142240 тис. грн. ґрунтувалися на тому, що відповідно п.п.1.2.4. та п.п.5.4 договору № 93-ДБМ-17 від 14.02.2017 підрядник зобов'язаний виконувати будівельні роботи відповідно до проектної документації, державних будівельних норм та правил, чинного законодавства України. Згідно з п.п. 35/165 локального кошторису 2-1-1 тому № 3 (кошторисна частина) проектної документації виконання робіт за PEKH ЕН15-182-1 "Шпаклювання огорожі мінеральною шпаклівкою "Ceresit" було передбачено в обсязі 325,4 кв м. На виконання умов договору та відповідно до проектної документації відповідач виконав роботи зі шпаклювання огорожі вздовж колії мінеральною шпаклівкою "Ceresit" загальною площею 325,4 кв м. Крім того, з метою підтвердження фактичного виконання робіт із шпаклювання огорожі підрядником у ході перевірки фахівцями Комунального підприємства "Київекспертиза" надано копії виконавчої документації, в тому числі акти на закриття прихованих робіт. Відповідно до п.6.4.4.1 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва", затвердженого наказом Мінрегіону від 05.07.2013 № 293 прямі витрати при визначенні вартості виконаних робіт розраховуються на підставі нормативних витрат трудових і матеріально-технічних ресурсів, виходячи з фізичних обсягів виконаних робіт та уточнених цін ресурсів, прийнятих в договірній ціні. Враховуючи вищезазначене, замовником оплачені підряднику витрати за фізичний обсяг виконаних робіт.

Отже, позивачем також заперечувалися твердження Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київекспертиза" про завищення вартості виконаних відповідачем та прийнятих замовником робіт.

У п.п. 6.3.15 договору, на який посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, сторони погодили, що підрядник зобов'язаний безумовно повернути замовнику кошти у сумі виявленого контролюючими органами завищення обсягів та вартості виконаних робіт.

З аналізу цього пункту договору слідує, що безумовний обов'язок повернути кошти підрядник прийняв на себе у разі виявлення порушень саме контролюючими органами.

У якості доказу завищення вартості виконаних робіт за актами форми № КБ-2в на суму 185 667,72 грн. позивач вказує на аудиторський звіт Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та на висновок Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київекспертиза" від 15.09.2017 № 070-01/554.

Відповідно до Положення про Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) далі - Департамент), затвердженого рішенням Київської міської ради від 18.09.2014 №151/151, Департамент є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підзвітним та підконтрольним Київському міському голові та Київській міській раді.

Згідно п. 1.8 Положення Департамент діє в інтересах територіальної громади міста в особі Київської міської ради, є органом оперативного контролю та не піднімає контрольних функцій будь-яких державних органів.

Департаменту підпорядковується комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київекспекртиза" (п. 1.11).

Відповідно до п. 2.1. Положення основними завданнями Департаменту є надання незалежних висновків та рекомендацій за результатами здійснення контролю за ефективністю діяльності та дотримання законодавства структурними підрозділами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підприємствами, установами та організаціями комунальної форми власності територіальної громади м. Києва та районів м. Києва, іншими суб'єктами в частині використання ними відповідних комунальних ресурсів (майна, коштів та іншої комунальної власності) далі - підконтрольні суб'єкти), спрямованих на забезпечення ефективного і результативного управління комунальними ресурсами.

Внутрішній аудит як система контролю за діяльністю підконтрольних суб'єктів створюється з метою ефективної оцінки та вдосконалення системи внутрішнього контролю та управління ризиками.

Згідно з п. 1.1 Статуту позивача Комунальне підприємство "Київський метрополітен" (належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва на підставі розпоряджень Кабінету Міністрів України від 30.06.1998 № 464-Р та Київської міської державної адміністрації від 28.10.1998 № 2155 "Про зарахування майна державного підприємства у комунальну власність територіальної громади м. Києва" і підпорядковано Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Тобто, Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проводить виключно внутрішній аудит підконтрольних суб'єктів, в т.ч. комунальних підприємств (КП "Київский метрополітен ") для ефективного управління комунальними ресурсами, є органом оперативного контролю та не піднімає контрольних функцій будь-яких державних органів.

Зважаючи на статус цих осіб, аудиторський звіт Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та висновок Комунального підприємства "Київекспертиза" від 15.09.2017 № 070- 01/554 (підпорядкованого органу Департаменту) не є належним доказом факту завищення вартості виконаних робіт за актами форми № КБ-2в (що підписані замовником, підрядником та субпідрядниками за період з квітня по червень 2017 року) у розмірі 185 667,72 грн. з ПДВ, оскільки вказаний аудит є внутрішнім аудитом позивача проведеним не державним органом, а тому не створює ніяких наслідків для третіх осіб суб'єктів господарювання, зокрема, відповідача у розумінні п.п. 6.3.15 п. 6.3 договору, а вказані роботи виконанні в межах вартості затвердженої кошторисної документації.

Надаючи правову оцінку звіту Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та висновку Комунального підприємства "Київекспертиза" суд також зауважує, що виявлені органом до сфери управління якого належить позивач, порушення не можуть впливати на умови укладеного між сторонами договору і не можуть їх змінювати. Звіт аудиту не може змінювати, припиняти договірні правовідносини сторін, зобов'язання, визначені договором. Такі документи складалися з приводу наявності або відсутності відповідних порушень пов'язаних підприємств та містять лише думку органу, який його склав, вони не є рішенням суду або іншого повноважного органу, а тому викладені в них висновки не мають заздалегідь обумовленої сили, тобто звіт аудиту не є підставою для стягнення з відповідача коштів, одержаних відповідно до умов договору.

У постанові Верховного Суду України від 10.09.2013 у справі №21-237а13 зазначено, що акт перевірки не є рішенням суб'єкта владних повноважень, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися. Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб'єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.

Враховуючи вищевикладене, суду відхиляє звіт Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та висновок Комунального підприємства "Київекспертиза" як належний та допустимий доказ на підтвердження завищення ціни та вартості будівельних робіт за договором, оскільки встановлені у них факти підлягають доказуванню стороною та оцінці судом на загальних підставах за правилами, встановленими чинним господарським процесуальним кодексом України.

Відмовляючи у позові, суд також зауважує, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 3 Цивільного кодексу України однією із загальних засад цивільного законодавства є свобода договору.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського кодексу України господарські зобов'язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Частина 1 ст. 626 Цивільного кодексу України передбачає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

У ч. 1 ст. 627 Цивільного кодексу України вказується, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Укладання сторонами по справі договору будівельного підряду, дії сторін по виконанню їх умов, у тому числі проведення відповідних робіт відповідачем, прийняття їх та оплата позивачем є підтвердженням того, що сторони перебували у договірних відносинах підряду.

З огляду на викладене посилання позивача на завищення відповідачем вартості підрядних робіт видається безпідставними та необґрунтованими, враховуючи добровільний характер укладеного сторонами правочину.

Також, суд відхиляє посилання позивача на норми законодавства, якими встановлено право управленої сторони на відшкодування збитків. Так, статтею 224 Господарського кодексу України встановлено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено; під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

У ст. 225 Господарського кодексу України передбачено, що до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включається зокрема неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України одним зі способів захисту порушеного права є відшкодування збитків.

У ч. 1 та ч. 2 ст. 22 Цивільного кодексу України передбачається, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. До збитків, серед іншого, відноситься упущена вигода, тобто доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене.

За загальними правилами для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою; вина правопорушника. Перші три елементи складу правопорушення розглядаються як об'єктивні умови відповідальності, доведення наявності яких покладається на потерпілу особу. Четвертий складовий елемент правопорушення - вина є суб'єктивною умовою цивільно-правової відповідальності особи, яка порушила зобов'язання. Тому кредитор має довести не лише розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, але й самий факт порушення боржником його обов'язку та причинний зв'язок між цим порушенням і шкодою. Навпаки, щоб звільнитись від відповідальності, боржник має довести відсутність своєї вини.

Відповідно до ст. 883 Цивільного кодексу України підрядник відповідає за недоліки збудованого об'єкта, за прострочення передання його замовникові та інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов'язків будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Отже, чинне господарське процесуальне законодавство ґрунтується на принципі змагальності сторін, а у ч. 2 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Враховуючи фактичні обставини справи, зокрема, виконання відповідачем робіт за договором та їх прийняття позивачем за погодженою в установленому порядку договірною ціною, суд вважає, що позивачем не було доведено належними та допустимими доказами протиправної поведінки відповідача у вигляді порушення договірного зобов'язання, яка спричинила шкідливий результат для зобов'язаного контрагента, а відтак не може вважатися доведеним причинний зв'язок між заподіяною шкодою та поведінкою особи, що унеможливлює задоволення позовних вимог про відшкодування збитків.

Під час розгляду справи відповідачем було повідомлено, що Державною аудиторською службою України було проведено планову ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства "Київський метрополітен" за період з 01.04.2014 по 01.07.2017, за результатами даної перевірки складено акт №06-21/ 37 від 25.10.2017. Предметом дослідження ревізії був період діяльності Комунального підприємства "Київський метрополітен" з його контрагентами, у тому числі з Товариством з обмеженою відповідальністю "Енергодарбудмеханізація" за договором підряду № 93- ДМБ-17 від 14.02.2017, тобто період, який був предметом також аудиту Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Комунального підприємства "Київекспертиза".

Державна аудиторська служба У країни є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль та здійснює контроль за: цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів; дотриманням законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів; дотриманням законодавства про державні закупівлі; проводить оцінку управління бюджетними коштами, досягнення їх економії, стану фінансової і господарської діяльності, ефективності і результативності в діяльності підконтрольних установ.

Згідно з актом Державної аудиторської служби України № 06-21/37 від 25.10.2017, складеного за результатами перевірки фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства "Київський метрополітен" щодо співпраці з Товариством з обмеженою відповідальністю "Енергодарбудмеханізація", порушень зазначених в аудиторському звіті Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради та у висновку Комунального підприємства "Київекспертиза" від 15.09.2017 № 070-01/554, не виявлено.

Акт Державної аудиторської служби України № 06-21/37 від 25.10.2017 суду подано не було, проте позивачем повідомлені відповідачем обставини його наявності та змісту не заперечено.

Зважаючи на все викладене вище, позовні вимоги судом залишаються без задоволення, у зв'язку з чим судові витрати у справі покладаються на позивача відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з клопотанням від 17.07.2018 відповідач просив суд покласти на позивача судові витрати на професійну правничу допомогу у сумі 30 000,00 грн.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 126 ГПК України витрати, пов'язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов'язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

На підтвердження факту отримання правничої допомоги та факту понесення витрат на її оплату відповідач подав суду договір про надання правничої допомоги № 393 від 07.02.2018, який передбачає оплату послуг і витрат за додатковими договорами до осинового договору, рахунок-фактуру від 13.07.2018 № 21 на суму 36 000,00 грн. (разом з ПДВ), платіжне доручення від 16.07.2018 № 369 на суму 36 000,00 грн., сплачених надавачу правничої допомоги, звіт про надання правничої допомоги, акт приймання-передачу послуг, наказ від 27.04.2018, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, посвідчення адвоката, ордер від 04.06.2018.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог відповідача щодо стягнення з позивача витрат на професійну правничу допомогу адвоката в розмірі 30 000,00 грн.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

2. Стягнути з Комунального підприємства "Київський метрополітен" (03056, м. Київ, проспект Перемоги, 35, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергодарбудмеханізація" (71504, Запорізька область, м. Енергодар, вул. Промислова, буд. 21, ) 30 000 (тридцять тисяч) грн. 00 коп. витрат на професійну правничу допомогу.

Відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України, рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повний текст рішення складено: 08.08.2018.

Суддя О.В. Мандриченко