ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________________
УХВАЛА

"20" серпня 2018 р.Справа № 922/1199/18

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Швидкіна А.О.

при секретарі судового засідання : Трофименко С.В.

розглянувши справу

за заявою ТОВ "ФК "Стандарт кепітал", м. Київ
до ТОВ "Антьє", м. Харків
про визнання банкрутом
за участю :

директора ТОВ "ФК "Стандарт кепітал" : Полякова В.Г.

розпорядника майна: Кулагіна О.О., свідоцтво №1420 від 18.07.13 року

представника боржника: Сікори І.І., довіреність від 17.08.18 року

представник боржника: ОСОБА_4, довіреність від 17.08.18 року

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Харківської області від 21.05.2018 р. відкрито провадження у справі про банкрутство ТОВ "Антьє", визнано безспірними вимоги ініціюючого кредитора - ТОВ "ФК "Стандарт кепітал" у розмірі 6800000,00 грн., введено мораторій на задоволення вимог кредиторів та процедуру розпорядження майном боржника, призначити розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Кулагіна О.О.

26.07.2018 р. до суду від представника ТОВ "Антьє" ОСОБА_4 надійшла заява про відвід судді господарського суду Харківської області Швидкіна А.О. у справі №922/1199/18. Надана заява була вмотивована тим, що у ТОВ "Антьє" існують сумніви відносно неупередженості судді Швидкіна А.О. при розгляді вищевказаної справи, а саме суддею Швидкіним А.О. не було з`ясовано думку інших учасників у справі стосовно заявлених ТОВ "Антьє" клопотань про зупинення провадження у справі, про здійснення фіксації судового процесу у справі за допомогою відезаписувального технічного засобу та про колегіальний розгляд справи. Також судом не було здійснено перевірку зарахування коштів (судового збору за подання заяви про порушення справи про банкрутство) на спеціальний рахунок Державного бюджету. Таким чином, поведінка судді господарського суду Харківської області Швидкіна А.О. свідчить про явну упередженість при розгляді вищевказаної справи.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 26.07.2018 р. суддя Швидкін А.О. прийшов до висновку про необґрунтованість відводу, заявленого ТОВ "Антьє".

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (заяви) між суддями для розгляду заяви ТОВ "Антьє" про відвід судді Швидкіна А.О. було призначено суддю господарського суду Харківської області Усатого В.О.

Проте, Розпорядженням в.о. керівника апарату суду від 31.07.2018 р. в зв'язку з хворобою судді Усатого В.О. призначено повторний автоматизований розподіл заяви ТОВ "Антьє" про відвід судді Швидкіна А.О.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу заяви між суддями, для розгляду заяви ТОВ "Антьє" про відвід судді Швидкіна А.О. призначено суддю Міньковського С.В.

Ухвалою суду від 31.07.2018 року відмовлено представнику ТОВ "Антьє" ОСОБА_4 у задоволенні заяви (вх. № 21628 від 26.07.2018 р.) про відвід судді Швидкіна А.О. у справі №922/1199/18.

20.08.2018 року до суду від представника боржника ОСОБА_4 надійшла друга заява про відвід судді Швидкіна А.О. Надана заява вмотивована тим, що суддя Швидкін А.О. ще до моменту вирішення питання іншим суддею заявленого відводу продовжував розгляд справи, здійснював процесуальні дії, а саме постановив ухвалу про виправлення описки, долучив до матеріалів справи копій матеріалів, поданих розпорядником майна, проводив судове засідання, в якому оголосив перерву до 31.07.2018 року, в якому вже застосував заходи забезпечення.

Також в поданій заяві представником боржника ОСОБА_4 було зазначено, він був ознайомлений із матеріалами справи саме 20.08.2018 року, що підтверджується власноручною відміткою на заяві про ознайомлення з матеріалами справи від 20.08.2018, за таких обставин він вважає, що строк для заявлення відводу судді ним не був пропущений.

Судом встановлено, що згідно з даними діловодства спеціалізованого суду, заява представника боржника ОСОБА_4 про відвід судді Швидкіна А.О. була задана до канцелярії суду "20" серпня 2018 року об 09:45 вх. № 23776, проте заява представника боржника ОСОБА_4 про ознайомлення із матеріалами справи була здана до канцелярії суду лише "20" серпня об 10:12, тобто вже після того як ним було подано заяву про відвід судді Швидкіна А.О., в якій він вже зазначив про ознайомлення зі справою №922/1199/18

Крім того, в судовому засіданні 20.08.2018 року суддею було запитано представника боржника ОСОБА_4 про ознайомлення із матеріалами справи 20.08.2018 року, а саме хто з працівників апарату суду надав матеріали справи №922/1199/18 для ознайомлення, яким чином відбувалось ознайомлення зі справою. У відповідь представник ТОВ "Антьє" не міг зазначити хто саме йому надав матеріали справи № 922/1199/18 для ознайомлення та як він ознайомився зі справою.

Також суд звернув увагу на те, що пунктом 2.5.7. Інструкції з діловодства в господарських судах України зазначено, що особа, яка одержує справу для ознайомлення, розписується в журналі обліку заяв про надання доступу до матеріалів справ та судових рішень, де вказується число, місяць, рік, година видачі, а також кількість аркушів у справі (томі). Проте вищевказаний журнал не містить обов'язкових відомостей, які б свідчили про ознайомлення представником ТОВ "Антьє" ОСОБА_4 зі справою №922/1199/18.

Отже, судом встановлено, що відсутні належні докази, які свідчать про те, що представник боржника ОСОБА_4 був взагалі ознайомлений із матеріалами справи 20.08.2018 року.

Вищевказані дії ОСОБА_4, а саме повідомлення суду завідомо неправдивих відомостей стосовно ознайомлення із зі справою №922/1199/18 розцінюються судом як зловживання представником ТОВ "Антьє" своїми процесуальними правами.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У частині 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України від 25.01.2006 р. № 1-5/45, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення Суду у справі Шульга проти України №16652/04 від 02.12.2010 р.) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін є завданням саме державних органів (рішення Суду у справі Мусієнко проти України № 26976/06 від 20.01.2011 р.).

Згідно з ч. 3 ст. 43 ГПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 20.08.2018 р. заяву ТОВ "Антьє" про відвід судді Швидкіна А.О. у справі № 922/1199/18 відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 43 ГПК України суд залишив без розгляду, вбачаючи в діях представника боржника ОСОБА_4 зловживання своїми процесуальними правами, зокрема правом на відвід, направленими на затягування судового розгляду справи, а також повідомлення в поданій заяві завідомо неправдивих відомостей стосовно ознайомлення із матеріалами справи №922/1199/18.

Відповідно до ч. 4 ст. 43 ГПК України, суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 135 ГПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Частиною 3 статті 135 ГПК України передбачено, у випадку невиконання процесуальних обов'язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд, з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Відповідно до ч. 7 ст. 12 ГПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" прожитковий мінімум у 2018 році на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2018 року складає 1762,00 грн.

Відповідно до ч. 5 ст. 135 ГПК України, ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про виконавче провадження" підлягають примусовому виконанню державною виконавчою службою рішення на підставі ухвал, постанов судів у цивільних, господарських, адміністративних справах, справах про адміністративні правопорушення, кримінальних провадженнях у випадках, передбачених законом.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про застосування до представника ТОВ "Антьє" ОСОБА_4 за зловживання процесуальними правами заходу процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 17620,00 грн., шляхом його стягнення в дохід Державного бюджету України в особі Державної судової адміністрації України.

Керуючись ст. ст. 43, 135, 233-235 ГПК України, -

УХВАЛИВ:

Стягнути з ОСОБА_4 (паспорт серія НОМЕР_1, виданий МВМ Дзержинського РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 08 серпня 2005 року, адреса : АДРЕСА_1 ) в дохід державного бюджету в особі Державної судової адміністрації України (01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ; отримувач коштів: УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/21081100; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 6007; код класифікації доходів бюджету 21081100) штраф за зловживання процесуальними правами у розмірі 17620,00 грн.

Стягувач: Державна судова адміністрація України (01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ; отримувач коштів: УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/21081100; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 6007; код класифікації доходів бюджету 21081100

Боржник: ОСОБА_4 (паспорт серія НОМЕР_1, виданий МВМ Дзержинського РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 08 серпня 2005 року, р.н. 28.06.1989, адреса : АДРЕСА_1)

Ухвала набирає законної сили 20 серпня 2018 року.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги в строки, передбачені ст. 256 ГПК України.

Дана ухвала відповідно до норм Закону України "Про виконавче провадження", є виконавчим документом та може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців, тобто до 21 листопада 2018 року.

Повний текст ухвали підписано 22.08.2018 року.

Суддя Швидкін А.О.