КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"14" серпня 2018 р. Справа№ 910/3066/18

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Разіна Т.І.

суддів: Чорної Л.В.

Тарасенко К.В.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги публічного акціонерного товариства "Дніпровський Машинобудівний Завод" на рішення Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/18 (суддя Головіна К.І., м. Київ, повний текст рішення складено 06.07.2018)

за позовом публічного акціонерного товариства «Дніпровський Машинобудівний Завод», м. Дніпро

до публічного акціонерного товариства «БТА Банк» , м. Київ

про стягнення 264 076,77 грн

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/16 (суддя Головіна К.І., м. Київ, повний текст рішення складено 06.07.2018) у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із значеним рішенням, 30.07.2018 (відповідно до поштового штемпелю проставленого відділом поштового зв'язку на конверті) публічного акціонерного товариства «Дніпровський Машинобудівний Завод» (надалі-скаржник/ ПАТ «Дніпровський Машинобудівний Завод») звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове про задоволення позову.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що остання підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України (надалі -ГПК України) встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору (ч. 4 ст. 258 ГПК України).

Частиною 1 ст. 4 Закону України « Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у редакції, чинній на момент подання позовної заяви (19.12.2018) передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" у редакції, чинній на момент подання апеляційної скарги (30.07.2018) встановлено розмір ставки за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду, що становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Отже, заявник апеляційної скарги повинен був сплати судовий збір, виходячи зі ставок, що визначені підпунктами 2, 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", тобто 150 відсотків ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, що становить 5 941,81 грн.

Згідно з п. 2.21.постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" (далі - постанова пленуму ВГСУ) платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Проте, додане до апеляційної скарги платіжне доручення № 642 від 26/07/2018 на суму 5 941,81 грн не може слугувати належним доказом сплати скаржником судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/18, оскільки скаржником, в порушення вимог п. 2.21 постанови пленуму ВГСУ, яким визначено, що квитанція установи банку подаються до господарського суду тільки в оригіналі, в той час, як апеляційної скарги додано ксерокопію платіжного доручення про сплату судового збору.

Відтак, копія платіжне доручення № 642 від 26/07/2018 не може вважатись належним доказом сплати судового збору, який підтверджує сплату судового збору в установленому порядку та розмірі саме за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/18.

Крім того, дослідивши матеріали апеляційної скарги публічного акціонерного товариства "Дніпровський Машинобудівний Завод" на рішення Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/18 та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що наведена апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України з наступних підстав.

Відповідно до частини 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу.

Оскаржуване рішення у справі № 910/3066/18 ухвалене Господарським судом міста Києва 06.07.2018 повний текст якого підписано 06.07.2018 та згідно відмітки на зворотній стороні останнього аркушу даного рішення було відправлене сторонам по справі 10.07.2018.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно ст. 119 Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України N 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи статті 119 ГПК повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

У даній апеляційній скарзі скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/18, дану вимогу суд апеляційної інстанції приймає за клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, скаржник посилається на те, що станом на 30.07.2018 публічне акціонерне товариство "Дніпровський Машинобудівний Завод" не отримувало повного тексту оскаржуваного рішення.

Однак, дане клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/18 не знайшло свого підтвердження матеріалами справи та вважається не обґрунтованим з огляду на наступне.

Як було вказано вище, у поясненнях наведених в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження скаржник зазначає, що станом на 30.07.2018 не отримував повного тексту оскаржуваного рішення.

Однак, матеріали справи № 910/3066/18 (а.с. 132) містять роздруківку з сайту «Укрпошта» згідно з якою скаржнику було вручено повний текст рішення Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/18 саме 13.07.2018.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Тобто, скаржник не був позбавлений можливості бути ознайомленим з рішенням Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/18, яке має публічний характер та знаходиться у вільному доступі в Єдиному державному реєстрі судових рішень з 11.07.2018 (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/75187879), а в наслідок чого, своєчасно звернутись з апеляційною скаргою.

З моменту офіційного оприлюднення рішення Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/18 та внесення відповідного запису до ЄДР інформація про прийняття її стала загальновідомою.

У клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження інші обставини, які б вказували на поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження рішенням Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/18 - відсутні, а тому дане клопотання вважається необґрунтованим та таким, що немає підтвердження.

Господарський процесуальний кодекс України не пов'язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Згідно з п. 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин апеляційна скарга публічного акціонерного товариства "Дніпровський Машинобудівний Завод" на рішення Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/18 підлягає залишенню без руху у зв'язку з визнанням причин пропуску строку на подання апеляційної скарги неповажними, з визначенням строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 119, 174, 234, 260 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства "Дніпровський Машинобудівний Завод" на рішення Господарського суду міста Києва від 06.07.2018 у справі № 910/3066/18 - залишити без руху.

2. Роз'яснити публічному акціонерному товариству "Дніпровський Машинобудівний Завод", що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали особа має право усунути недоліки, шляхом подання відповідної заяви.

3. Попередити публічне акціонерне товариство "Дніпровський Машинобудівний Завод", що якщо не буде усунено недоліки в зазначений строк шляхом подання відповідної заяви, суд апеляційної інстанції не приймає таку апеляційну скаргу до розгляду та повертає скаржнику.

4. Копію ухвали Київського апеляційного господарського суду надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями Київського апеляційного господарського суду.

Головуючий суддя Т.І. Разіна

Судді Л.В. Чорна

К.В. Тарасенко