КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"16" серпня 2018 р. Справа№ 910/17048/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Мартюк А.І.

суддів: Зубець Л.П.

Алданової С.О.

розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" про відвід колегії суддів у складі головуючого судді - Тищенко О.В, суддів: Іоннікової І.А., Тарасенко К.В.

у справі №910/17048/17 (суддя - Головіна К.І.)

за апеляційною скаргу Публічного акціонерного товариства "Сбербанк"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.07.2018

за позовом Публічного акціонерного товариства "Сбербанк"

до 1) Дочірнього підприємства "Край Проперті",

2) Приватного акціонерного товариства "Універсам № 16"

за участю третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-1 -

1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Сіті-Стейт",

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Сітістейтсервіс",

3) Товариства з обмеженою відповідальністю "Консалтингова фірма

"Прометей"

про стягнення 44 371 014, 76 дол. США, що у гривневому еквіваленті становить 1 159 188 722, 84 грн., а також 445 927 447, 65 грн. пені, що разом становить 1 605 116 170, 49 грн.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду міста Києва від 05.07.2018 у справі №910/17048/17 призначено комплексну економічну та будівельно-технічну (оціночно - будівельну) експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, провадження у справі зупинено.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, публічне акціонерне товариство "Сбербанк" звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу господарського суду міста Києва від 05.07.2018 у справі №910/17048/17, а справу направити до господарського суду міста Києва для розгляду по суті.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства "Сбербанк" на ухвалу господарського суду міста Києва від 05.07.2018 у справі №910/17048/17 передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді - Тищенко О.В, суддів: Іоннікової І.А., Тарасенко К.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 31.07.2018 у справі №910/17048/17 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою публічного акціонерного товариства "Сбербанк" на ухвалу господарського суду міста Києва від 05.07.2018 у справі №910/17048/17, запропоновано учасникам справи завчасно до початку судового засідання подати через канцелярію суду письмові пояснення, заперечення, відзив на апеляційну скаргу та/або інші заяви/клопотання (з урахуванням вимог ст.ст. 167, 263 ГПК України), завершено підготовчі дії у справі №910/17048/17, розгляд справи призначено на 09.08.2018.

08.08.2018 через канцелярію суду від відповідача-1 надійшов відзив на апеляційну скаргу.

09.08.2018 через канцелярію суду від відповідача-1 надійшли додаткові пояснення по справі.

У судому засіданні 09.08.2018р. представником позивача заявлено про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Тарасенко К.В., Іоннікова І.А. від розгляду справи №910/17048/17.

Заява про відвід мотивована тим, що суддями Тищенко О.В., Тарасенко К.В., Іонніковою І.А. у справах №910/339/18, №910/4772/17, 911/458/17 приймалися судові рішення не на користь публічного акціонерного товариства "Сбербанк", які в подальшому були скасовані судом касаційної інстанції, а тому заявник вважає, що вказані обставини ставлять під сумнів об'єктивність та неупередженість суду.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 09.08.2018 у справі № 910/17048/17 визнано заявлений відвід колегії суддів у складі головуючого судді - Тищенко О.В, суддів: Іоннікової І.А., Тарасенко К.В. необґрунтованим. Зупинено провадження у справі №910/17048/17. Передано справу №910/17048/17 для вирішення питання про відвід колегії суддів у складі головуючого судді - Тищенко О.В, суддів: Іоннікової І.А., Тарасенко К.В. у порядку, встановленому ст.32 ГПК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями заява АТ "Сбербанк" про відвід суддів Тищенко О.В., Іоннікової І.А., Тарасенко К.В. у справі №910/17048/17 передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді - Мартюк А.І., Алданова С.О., Зубець Л.П.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 7 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Колегія суддів дійшла висновку стосовно необґрунтованості заявленого відводу судді Київського апеляційного господарського суду Пашкіній С.А.

Згідно з п. п. 7, 11 ст. 39 ГПК України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі головуючого судді - Тищенко О.В, суддів: Іоннікової І.А., Тарасенко К.В. у справі № 910/17048/17, прийшла до висновку про її необґрунтованість з огляду на наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні у справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

У рішенні у справі "Білуха проти України" зазначено: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому згідно з п. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З врахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для задоволення заяви Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" про відвід колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі головуючого судді - Тищенко О.В, суддів: Іоннікової І.А., Тарасенко К.В. у справі № 910/17048/17, оскільки наведені заявником доводи у розумінні ст. ст. ст. 35, 36 ГПК України не можуть бути підставою для відводу судді.

Керуючись ст. ст. 35, 38-40, 234 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства "Хімнафтомашпроект" про відвід колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі головуючого судді - Тищенко О.В, суддів: Іоннікової І.А., Тарасенко К.В. у справі № 910/17048/17 відмовити.

Головуючий суддя А.І. Мартюк

Судді Л.П. Зубець

С.О. Алданова