УХВАЛА

23 липня 2018 року

м. Київ

Справа № 923/1190/17

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Катеринчук Л.Й.

учасники справи:

ініціюючий кредитор - Головне управління Державної фіскальної служби у Херсонській області,

боржник - Товариство з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+",

розпорядник майна - арбітражний керуючий Вербицький Олексій Вікторович

розглянувши матеріали касаційної скарги розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицького Олексія Вікторовича

на ухвалу Одеського апеляційного господарського суду

від 14.06.2018

у складі колегії суддів: Лашин В.В. (головуючий), Аленін О.Ю., Поліщук Л.В.

та на ухвалу Господарського суду Херсонської області

від 11.04.2018

у складі судді Немченко Л.М.

у справі № 923/1190/17

за заявою Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області

про порушення справи про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+"

ВСТАНОВИВ:

29.06.2018 розпорядник майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицький Олексій Вікторович звернувся безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою №02-02-71/666 від 27.06.2018 на ухвалу Одеського апеляційного господарського суду від 14.06.2018 та на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 11.04.2018 у справі №923/1190/17 в порядку статей 286, 287, 289 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №923/1190/17 було визначено колегію суддів Верховного Суду у складі: головуючий суддя - Катеринчук Л.Й., суддя - Білоус В.В., суддя - Пєсков В.Г., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.07.2018.

Згідно з частиною 3 статті 3 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 ГПК України, до скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Правові засади справляння судового збору, розміри ставок судового збору та порядок його сплати визначені Законом України "Про судовий збір".

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 7 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" в редакції, чинній на момент звернення з касаційною скаргою 29.06.2018, передбачено, що ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на ухвалу суду становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік", розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2018 становив 1 762 грн.

Відтак, звертаючись 29.06.2018 до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Одеського апеляційного господарського суду від 14.06.2018 у справі №923/1190/17 про повернення апеляційної скарги арбітражного керуючого Вербицького Олексія Вікторовича на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 11.04.2018, скаржнику належало сплатити судовий збір в розмірі 1 762 грн.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за певних умов. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, особа, яка заявляє клопотання про відстрочення, звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, відстрочення (звільнення) від сплати судового збору є правом суду, а відповідне клопотання сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до господарського суду, зокрема, із касаційною скаргою, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

При цьому, "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду… Вимога сплати зборів цивільними судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").

Оскаржуючи в касаційному порядку ухвалу апеляційного господарського суду від 14.06.2018 у справі №923/1190/17, скаржником не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі. При цьому, розпорядником майна боржника Вербицьким О.В. заявлено клопотання про його звільнення від сплати судового збору з підстави, передбаченої пунктом 7 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір", як громадянина, що звертається із заявою до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб, а саме боржника, так як ним заявлено вимогу про визнання недійсним правочину щодо корпоративних прав фізичних осіб у статутному капіталі товариства-боржника.

Виходячи з положень частин 1, 3 статті 22 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", розпорядник майна є фізичною особою, яка відповідно до судового рішення господарського суду забезпечує здійснення процедури розпорядження майном як системи заходів щодо нагляду і контролю за управлінням і розпорядженням майном боржника з метою забезпечення збереження, ефективного використання майнових активів боржника, проведення аналізу його фінансового становища. Розпорядник майна зобов'язаний, зокрема, вживати заходів для захисту майна боржника.

За даними Єдиного державного реєстру судових рішень, доступ до якого є відкритим, вбачається, що ухвалою Господарського суду Херсонської області від 09.02.2018 у справі №923/1190/17 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+", введено процедуру розпорядження майном та призначено розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Вербицького О.В.

Отже, звертаючись до місцевого господарського суду 23.03.2018 із заявою про визнання недійсним правочину щодо корпоративних прав у статутному капіталі боржника, укладеного між засновником та директором боржника, арбітражний керуючий Вербицький О.В. діяв в силу наданих йому статтею 22 Закону про банкрутство повноважень розпорядника майна, зокрема, щодо захисту майна (активів) боржника.

Відтак, касаційну скаргу на ухвалу Одеського апеляційного господарського суду від 14.06.2018 у справі №923/1190/17 про повернення апеляційної скарги на ухвалу місцевого суду від 11.04.2018 подано арбітражним керуючим Вербицьким О.В. як розпорядником майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" на виконання покладених на нього законом обов'язків щодо захисту майна боржника, а не як громадянином Вербицьким О.В. зі статусом особи, яка звертається із заявою до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

З огляду на таке, клопотання розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицького О.В. про його звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Одеського апеляційного господарського суду від 14.06.2018 у справі №923/1190/17 не підлягає задоволенню.

Отже, подана розпорядником майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицьким О.В. касаційна скарга №02-02-71/666 від 27.06.2018 на ухвалу Одеського апеляційного господарського суду від 14.06.2018 у справі №923/1190/17 не відповідає вимогам статті 290 ГПК України щодо її форми.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що згідно з інформацією з офіційного веб-сайту Верховного Суду в мережі Інтернет, доступ до якого є відкритим, з 02 липня 2018 року змінилися реквізити для сплати судового збору за подання касаційних скарг, а саме:

Отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102

Код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 38004897

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача: 6007

Код банку отримувача: (МФО) 899998

Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"

Символ звітності банку: 207

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків-фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний господарський суд), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Відповідно до частин 2, 5 статті 292 та статті 174 ГПК України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, така скарга залишається без руху, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала із зазначенням строку на усунення скаржником недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

З огляду на таке, касаційна скарга розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицького Олексія Вікторовича на ухвалу Одеського апеляційного господарського суду від 14.06.2018 у справі №923/1190/17 підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої ним касаційної скарги до 10.08.2018.

За змістом прохальної частини касаційної скарги вбачається, що разом з ухвалою Одеського апеляційного господарського суду від 14.06.2018 у справі №923/1190/17 розпорядник майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицький О.В. оскаржує до суду касаційної інстанції ухвалу Господарського суду Херсонської області від 11.04.2018, якою повернено заяву розпорядника майна Вербицького О.В. про визнання недійсним правочину (договору), укладеного щодо корпоративних прав у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+".

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 287 ГПК України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов'язки, мають право подати касаційну скаргу на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 13, 14, 21, 25, 26, 28, 30 частини першої статті 255 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

З огляду на те, що апеляційне провадження за апеляційною скаргою розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицького О. В. на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 11.04.2018 у справі №923/1190/17 про повернення заяви розпорядника майна про визнання недійсним правочину не було відкрито, тобто оскаржувана ухвала місцевого суду в апеляційному порядку не була переглянута, відповідно не було винесено рішення по суті судом апеляційної інстанції, оскаржувана ухвала Господарського суду Херсонської області від 11.04.2018 у справі №923/1190/17 не може бути предметом перегляду в суді касаційної інстанції.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 293 ГПК України, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Отже, розпоряднику майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицькому Олексію Вікторовичу необхідно відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою №02-02-71/666 від 27.06.2018 в частині оскарження ухвали Господарського суду Херсонської області від 11.04.2018 у справі №923/1190/17 на підставі пункту 1 частини 1 статті 293 ГПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 4, 8 Закону України "Про судовий збір", статтями 3, 174, 234, 286, 287, 290, 292, 293 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити розпоряднику майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицькому Олексію Вікторовичу у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою в частині оскарження ухвали Господарського суду Херсонської області від 11.04.2018 у справі №923/1190/17.

2. Відмовити розпоряднику майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицькому Олексію Вікторовичу у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги в частині оскарження ухвали Одеського апеляційного господарського суду від 14.06.2018 у справі №923/1190/17.

3. Касаційну скаргу розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицького Олексія Вікторовича в частині оскарження ухвали Одеського апеляційного господарського суду від 14.06.2018 у справі №923/1190/17 залишити без руху.

4. Надати розпоряднику майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицькому Олексію Вікторовичу строк на усунення недоліків касаційної скарги до 10 серпня 2018 року.

5. Роз'яснити розпоряднику майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега-трейд+" Вербицькому Олексію Вікторовичу, що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для повернення касаційної скарги без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Верховного Суду Л.Й. Катеринчук