РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.07.2018Справа № 910/3328/18

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., за участю секретаря судового засідання Чаплигіної А.А., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка"

до 1) Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

2) Приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ"

про скасування рішення

Представники:

від позивача: Місіна Л.П., Просєкін М.А.;

від відповідача 1: не з'явився;

від відповідача 2: Жовтун О.В.

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Дніпрянка" (далі-позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Київенерго" (далі - відповідач 1) та Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" (далі - відповідач 2) про скасування протоколу № 309 від 07.03.2018 засідання комісії ПАТ "Київенерго" та ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" по розгляду акту про порушення № 04621 від 15.02.2018, яким визначено до сплати Приватному акціонерному товариству "Дніпрянка" за недонараховану електроенергію 51 665, 92 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 15.02.2017 уповноваженими представниками відповідача-1 складено акт про порушення № 04621, в якому зазначено, що споживачем на об'єкті: вбудоване приміщення за адресою: вул. Марганецька, 22 порушено Правила користування електричною енергією, а саме самовільне підключення електроустановок до електричної мережі (незайнятого приміщення) прихованою проводкою (у підвальному приміщенні будинку) поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. В подальшому на засіданні комісією по розгляду вказаного акта було прийнято рішення, оформлене протоколом № 309 від 07.03.2018, відповідного до якого позивачу здійснено нарахування за недовраховану електроенергію у розмірі 51 665, 92 грн. Проте, як зазначає позивач, Приватне акціонерне товариство "Дніпрянка" не має ані у власності, ані у користуванні підвальних приміщень, а також з приміщень, що належать товариству на праві власності відсутній вхід до підвальних приміщень будівлі за цією адресою.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.03.2018 позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка" залишено без руху. Встановлено Приватному акціонерному товариству "Дніпрянка" строк протягом п'яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, а саме надати суду докази направлення на юридичну адресу Публічного акціонерного товариства "Київенерго" та Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" копії позовної заяви вих. № 21/03-01 від 21.03.2018 та попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи.

30.03.2018 через відділ автоматизованого документообігу суду від Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка" надійшло клопотання про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.04.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи здійснюється в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 03.05.2018.

У судовому засіданні 03.05.2018 представник відповідача подав відзив на позовну заяву у якому зазначає, що нарахування за недораховану електроенергію проведено у відповідності до вимог правил користування електричною енергією та методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією.

У судовому засіданні 03.05.2018 оголошено перерву до 31.05.2018.

10.05.2018 через відділ автоматизованого документообігу суду від Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка" надійшла відповідь на відзив у якій представник позивача зазначає, що акт № 04621 працівниками позивача не підписувався, а отже це є порушенням складання акту щодо фіксації порушення, відповідно до правил користування електричною енергією.

30.05.2018 від Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" надійшли заперечення на відповідь на відзив, у яких зазначено, що об'єкт за адресою: м. Київ, вул. Червоноткацька, 33/10 включено до договору з позивачем, усі документи, які оформлюються представниками відповідача відносяться саме до договору про постачання електричної енергії з позивачем. Таким чином, на думку відповідача-2, позивач намагається перенести відповідальність на третіх осіб. Крім того, щодо способу захисту зазначає, що протокол є технічним документом, який фіксує у цьому конкретному випадку факт прийняття рішення і не є актом, тому у судовому порядку оскаржено, на думку відповідача-2, може бути саме рішення, а не протокол.

У судовому засіданні 31.05.2018 представник позивача надав відповідь на відзив (доповнення) у якій зазначив, що Верховний Суд в постанові від 06.03.2018 по справі № 910/11101/16 визнав, що протокол про порушення, який складає відповідач, є рішенням.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.05.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Судове засідання у справі № 910/3328/18 призначено на 21.06.2018.

У судовому засіданні 21.06.2018 суд на місці ухвалив відкласти розгляд справи на 19.07.2018.

19.07.2018 через відділ автоматизованого документообігу суду від Публічного акціонерного товариства "Київенерго" надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповіач-1 зазначає, що Приватне акціонерне товариство "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" є правонаступником Публічного акціонерного товариства "Київенерго" в частині прав і обов'язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) мережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ "Київенерго". Засідання комісії відбулося 07.03.2018, після створення ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" і розгляд акту та прийняття рішення здійснено саме ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", тобто ПАТ "Київенерго" з 01.03.2018 не є постачальником електричної енергії у місті Києві.

У даному судовому засіданні представники позивача підтримали заявлені позовні вимоги.

Представник відповідача-2 заперечив проти задоволення позовних вимог.

Представник відповідача-1 у судове засідання не з'явився, причин не явки суду не повідомив, однак був повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання належним чином, що підтверджується, зокрема поданим відзивом на позовну заяву.

Приймаючи до уваги, що представник відповідача-1 був належним чином повідомлений про дату та час судового засідання, враховуючи, що матеріали справи містять достатньо документів для розгляду справи по суті, суд вважає, що неявка у судове засідання представників відповідача-1 не є перешкодою для прийняття рішення у даній справі.

Відповідно до ст. 233 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами та витребуваних судом.

У судовому засіданні 19.07.2018 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача-2, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

15.11.2001 між Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго» (далі - постачальник) та Відкритим акціонерним товариством "Дніпрянка" (далі - споживач) укладено договір про постачання електричної енергії № 3510220 (в редакції додатку № 1 до додаткової угоди від 30.06.2010), умовами якого передбачено, що постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача за об'єктами споживача згідно з умовами цього договору та додатків до договору, що є його невід'ємною частиною, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатків до договору, що є його невід'ємною частиною.

Відповідно до п. 2.3. договору, споживач зобов'язується, зокрема дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 цього договору та режиму роботи електроустановок, відповідно додатків до договору «Перелік об'єктів споживача» та «обсяги очікуваного споживання електричної енергії споживача»; оплачувати постачальнику вартість електричної енергії згідно з умовами додатків «Порядок розрахунків» та «Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії».

Згідно із п. 4.2.3 договору, споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656 (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку: споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 4.4. договору визначено, що у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов'язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитися від складання та підписання акта. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта в ньому має бути запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

Додатком № 2 до договору від 15.11.2001 № 3510220 сторони погодили порядок розрахунків.

Додатком № 13 до договору від 15.11.2001 № 3510220 сторони погодили графік зняття показань засобів обліку електричної енергії.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до договору купівлі-продажу приміщення шляхом викупу від 09.04.2008, укладеного між Дніпровською районною в м. Києві радою, в особі Виконавчого органу Дніпровської районної в м. Києві ради - Управління оренди та приватизації комунального майна та Відкритим акціонерним товариством "Дніпрянка" (перейменоване на Приватне акціонерне товариство "Дніпрянка"), посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Федоровою К.І., зареєстрованого в реєстрі за № 873, за умовами якого позивач набув у власність шляхом викупу, нежилі приміщення з № 1 по № 13 (групи приміщень № 212а); продовольчий магазин, загальною площею 202, 40 кв.м. (літера А), що є комунальною власністю Територіальної громади Дніпровського району міста Києва на підставі Свідоцтва про право власності, виданого 05.02.2008року Головним управлінням комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), на підставі наказу Головного управління комунальної власності міста Києва № 167-В від 05.02.2008, зареєстрованого Комунальним підприємством «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» 20.03.20108, в реєстровій книзі № 169п-99, за реєстровим № 8883п., що також підтверджується актом приймання-передачі нежитлового приміщення від 24.04.2008 та витягом з Державного реєстру правочинів (копії у матеріалах справи).

30.06.2010 між Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго» (постачальник) та Відкритим акціонерним товариством "Дніпрянка" (споживач) укладено додаткову угоду № 1 договору про постачання електричної енергії № 3510220 від 15.11.2001, відповідно до якої сторони дійшли згоди, зокрема з 30.06.2010 створити особовий рахунок № 61378099 для договору від 15.11.2001 № 3510220 та віднести до створеного особового рахунку № 61378099 територіально відокремлені площадки, що розташовані за адресами, зазначеними в додатку 4а «Перелік об'єктів» до договору від 15.11.2001 № 3510220 (о/р 61378099), укладеному сторонами 30.06.2010.

Відповідно до додатку 4А до договору від 15.11.2001 № 3510220 ос. рах.№61378099, об'єкт позивача, точка підключення: Магазин № 944 ТП668, адреса користування електричною енергією, режим роботи: м. Київ, вул. Марганецька, б. 22, 7 днів на тиждень (цілодобово).

Крім того, відповідно до акту про використану активну електроенергію ПрАТ «Дніпрянка», що є додатком 3Б до договору № 3510220 від 15.11.2001 ос.рах. № 61378099, у лютому місяці 2018 року, об'єктом позивача, зокрема, зазначено Магазин, що розташований за адресою: вул. Марганецька, 22, тип лічильника: НІК2303 АРПЗ 1100, № лічильника: 0215479.

Також, 10.03.2018 між Приватним акціонерним товариством "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" та Приватним акціонерним товариством "Дніпрянка" укладено додаткову угоду до договору № 3510220 від 15.11.2001 о/р 61378099, відповідно до якої замінено в договорі сторону постачальника з Публічного акціонерного товариства "Київенерго" на Приватне акціонерне товариство "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", яке є правонаступником прав та зобов'язань, що виникли за договором.

Як вбачається з матеріалів справи, 15.02.2017 працівниками Структурного відокремленого підрозділу "Київські електричні мережі" Публічного акціонерного товариства "Київенерго" була проведена перевірка дотримання позивачем вимог Правил користування електричною енергією (ПКЕЕ) об'єкта за адресою: м. Київ, вул. Марганецька, 22.

За результатами вказаної перевірки, відповідачем в присутності представника позивача було складено акт про порушення №04621 від 15.02.2018, яким встановлено порушення Правил користування електричною енергією - порушення п. 4 ч. 22 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", пп. 3.34, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі (незайнятого приміщення) прихованою проводкою (у підвальному приміщенні будинку) поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. Самовільне підключення виконано мідним кабелем 2х2,5 мм2.

07.03.2018 відповідачами розглянуто акт №04621 від 15.02.2018 про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у зв'язку з чим прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 2.6 за формулою 2.7 Методики.

Згідно із розрахунком відповідача за період порушення з 16.02.2017 по 15.02.2018 за недораховану електроенергію підлягає до сплати 51 665, 95 грн.

Отже, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що в акті № 04621 про порушення споживачем зазначено ТОВ "Дніпрянка", в той час як позивачем є ПрАТ "Дніпрянка", при цьому позивач зазначає, що працівниками позивача відповідний акт не підписувався, останній підписаний представником ТОВ "Дніпрянка" ОСОБА_5, проте зазначена особа не є працівником позивача, що підтверджується штатним розписом.

Крім того, позивач стверджує, що в акті № 04621 про порушення зазначено, що самовільне підключення здійснено у підвальному приміщенні будинку, проте Приватне акціонерне товариство "Дніпрянка" не має ані у власності, ані у користуванні підвальних приміщень, а також з приміщень, що належать товариству на праві власності відсутній вхід до підвальних приміщень будівлі за цією адресою, у зв'язку з чим просить суд скасувати протоколу № 309 від 07.03.2018 засідання комісії ПАТ "Київенерго" та ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" по розгляду акту про порушення № 04621 від 15.02.2018, яким визначено до сплати Приватному акціонерному товариству "Дніпрянка" за недонараховану електроенергію 51 665, 92 грн.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки; підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно зі ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу. Зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Частинами 1, 3, 5 ст. 626 Цивільного кодексу України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов'язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору.

У відповідності до положень ст.ст. 6, 627 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно зі ст. 628 Цивільного кодексу України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 275 Господарського кодексу України, за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику", споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Частинами 1, 2 статті 27 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальником електричної енергії та споживачами врегульовані Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України №28 від 31.07.1996 (далі - ПКЕЕ).

Відповідно до п. 1.3. ПКЕЕ, постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Згідно п. 3.1 ПКЕЕ електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Розрахункові засоби обліку електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог ПУЕ, цих Правил та проектних рішень.

Відповідно до п. 3.31 ПКЕЕ розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку. Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін. У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін.

Відповідно до додатку 4А до договору від 15.11.2001 № 3510220 ос. рах.№61378099, об'єкт позивача, точка підключення: Магазин № 944 ТП668, адреса користування електричною енергією, режим роботи: м. Київ, вул. Марганецька, б. 22, 7 днів на тиждень (цілодобово).

Пунктом 4.4. договору визначено, що у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов'язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитися від складання та підписання акта. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта в ньому має бути запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

Відповідно до п. 5.1 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28, договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

Пунктом 10.2. ПКЕЕ встановлено, що споживач електричної енергії зобов'язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих правил та умов договору; забезпечити безперешкодний доступ (за службовим посвідченням) відповідальних представників постачальника електричної енергії та/або відповідальних представників підприємства, що здійснює передачу електричної енергії, до власних електричних установок для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору про постачання електричної енергії.

Відповідно до п. 6.40 ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

При цьому, пунктом 6.41. ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Згідно з пунктом 6.42. ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Як встановлено судом, представниками відповідача-1 проведено перевірку дотримання позивачем вимог Правил користування електричною енергією (ПКЕЕ) у будинку за адресою: м. Київ, вул. Марганецька, 22 за результатами якої складено акт про порушення №04621 від 15.02.2018.

У акті про порушення №04621 від 15.02.2018 встановлено порушення Правил користування електричною енергією - порушення п. 4 ч. 22 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", п.п. 3.34, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі (незайнятого приміщення) прихованою проводкою (у підвальному приміщенні будинку) поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. Самовільне підключення виконано мідним кабелем 2х2,5 мм2.

07.03.2018 відповідачем-2 розглянуто акт №04621 від 15.02.2018 про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у зв'язку з чим прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 2.6 за формулою 2.7 Методики.

Акт №04621 про порушення від 15.02.2018 розглянутий комісією відповідача-1 за присутності представника позивача ОСОБА_5, що підтверджується підписом останнього на протоколі № 309 від 07.03.2018, з відміткою про те, що ПрАТ "Дніпрянка" не погоджується з протоколом.

Щодо тверджень позивача стосовно того, що в акті № 04621 про порушення споживачем зазначено ТОВ "Дніпрянка", в той час як позивачем є ПрАТ "Дніпрянка", при цьому позивач зазначає, що працівниками позивача відповідний акт не підписувався, останній підписаний представником ТОВ "Дніпрянка" ОСОБА_5, оскільки зазначена особа не є працівником позивача, суд відзначає наступне.

Так, в акті про порушення № 04621 від 15.02.2018 в розділі «Характеристика об'єкта» зазначено: ТОВ «Дніпрянка» о/р 61378099.

Суд звертає увагу, що 30.06.2010 між Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго» (правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство "Київенерго") та Відкритим акціонерним товариством "Дніпрянка" (споживач) було укладено додаткову угоду № 1 договору про постачання електричної енергії № 3510220 від 15.11.2001, відповідно до якої сторони дійшли згоди, зокрема з 30.06.2010 створити особовий рахунок № 61378099 для договору від 15.11.2001 № 3510220 та віднести до створеного особового рахунку № 61378099 територіально відокремлені площадки, що розташовані за адресами, зазначеними в додатку 4а «Перелік об'єктів» до договору від 15.11.2001 № 3510220 (о/р 61378099), укладеному сторонами 30.06.2010.

Відповідно до додатку 4А до договору від 15.11.2001 № 3510220 ос. рах.№61378099, об'єкт позивача, точка підключення: Магазин № 944 ТП668, адреса користування електричною енергією, режим роботи: м. Київ, вул. Марганецька, б. 22, 7 днів на тиждень (цілодобово).

Таким чином, враховуючи, що зазначений у акті особовий рахунок № 61378099 є рахунком Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка", відповідно до договору від 15.11.2001 № 3510220, у зв'язку з чим суд приходить до висновку, що акт про порушення № 04621 від 15.02.2018 складено саме щодо позивача - Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка", а зазначення в акті ТОВ "Дніпрянка", замість ПрАТ "Дніпрянка", є технічною помилкою в зазначені організаційно-правової форми позивача.

Стосовно тверджень позивача, що працівниками Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка" відповідний акт не підписувався, останній підписаний представником ТОВ "Дніпрянка" ОСОБА_5, а зазначена особа не є працівником позивача, що підтверджується штатним розписом, суд зазначає, що у матеріалах справи наявний акт № 1796 технічної перевірки та/або опломбування засобів обліку електричної енергії до 1000 В від 20.03.2018, складений на об'єкті споживача Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка" - Магазин № 947, за адресою: вул. Червоноткацька, 33/10, який також підписаний з боку позивача - інженер. енергетиком ОСОБА_5, при цьому, суд зазначає що у матеріалах справи відсутні докази звернення позивача до органів досудового розслідування із заявою стосовно неправомірних дій ОСОБА_5, у зв'язку з чим суд визнає такі твердження позивача безпідставними та відхиляє їх.

Крім того, позивач стверджує, що в акті № 04621 про порушення зазначено, що самовільне підключення здійснено у підвальному приміщенні будинку, проте Приватне акціонерне товариство "Дніпрянка" не має ані у власності, ані у користуванні підвальних приміщень, а також з приміщень, що належать товариству на праві власності відсутній вхід до підвальних приміщень будівлі за цією адресою.

Суд відхиляє такі твердження позивача, з огляду на наступне.

Так, позивач є власником нежилих приміщень з № 1 по № 13 (групи приміщень № 212а); продовольчий магазин, загальною площею 202, 40 кв.м. (літера А) відповідно до договору купівлі-продажу приміщення шляхом викупу від 09.04.2008, укладеного між Дніпровською районною в м. Києві радою, в особі Виконавчого органу Дніпровської районної в м. Києві ради - Управління оренди та приватизації комунального майна та Відкритим акціонерним товариством "Дніпрянка" (перейменоване на Приватне акціонерне товариство "Дніпрянка"), посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Федоровою К.І., зареєстрований в реєстрі за № 873.

Відповідно до додатку 4А до договору від 15.11.2001 № 3510220 ос. рах.№61378099, об'єкт позивача, точка підключення: Магазин № 944 ТП668, адреса користування електричною енергією, режим роботи: м. Київ, вул. Марганецька, б. 22, 7 днів на тиждень (цілодобово).

При цьому, як вбачається з акту про використану активну електроенергію ПрАТ «Дніпрянка», що є додатком 3Б до договору № 3510220 від 15.11.2001 ос.рах. № 61378099, у лютому місяці 2018 року, об'єктом позивача, зокрема зазначено Магазин, що розташований за адресою: вул. Марганецька, 22, тип лічильника: НІК2303 АРПЗ 1100, № лічильника: 0215479.

Судом досліджено наведену у акті про порушення № 04621 від 15.02.2018 схему електропостачання споживача, з якої достовірно вбачається об'єкт позивача ТП 668, лічильник № 0215479 та здійснення самовільного підключення електроустановок до електричної мережі

Між тим, суд вважає за необхідне зазначити, що у даному випадку предметом дослідження є правомірність винесеного рішення комісії про проведення нарахування, відсутність у власності чи користуванні позивача підвальних приміщень за адресою вул. Марганецька, 22 не є підставою для звільнення позивача від відповідальності та доказом того, що позивачем не здійснено самовільне підключення, оскільки як вбачається з акту № 04621 та встановлено судом, самовільне підключення здійснено у будинку за адресою вул. Марганецька, 22, в якому здійснює господарську діяльність позивач, а саме має Магазин, який працює 7 днів на тиждень (цілодобово) відповідно до додатку 4А до договору від 15.11.2001 № 3510220 з точкою підключення 668 та зі схеми наведеної у акті чітко вбачається ТП 668 позивача та кабель, який прокладений від даної точки підключення.

Частина 2 статті 237 Господарського кодексу України визначає, що у разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції.

Тож, як зазначено судом вище, 07.03.2018 відповідачами розглянуто акт №04621 від 15.02.2018 про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у зв'язку з чим прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 2.6 за формулою 2.7 Методики. Згідно із розрахунком відповідача за період порушення з 16.02.2017 по 15.02.2018 за недораховану електроенергію підлягає до сплати 51 665, 95 грн.

Судом встановлено, що нарахування по акту порушень здійснювалось згідно із п. 2.6 за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року №562.

Відповідно до п. 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Так, відповідно до пункту 2.1. Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку (підпункт 7). У такому випадку розрахунок за актом про порушення здійснюється відповідно до пункту 2.9 Методики, яким визначено, що розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, розраховується за формулою (2.7) Методики, а кількість днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, визначається за формулою (2.6) Методики.

Згідно п. 2.7 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 цієї Методики, та за наявності Договору величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W (доб.с.п.н.), кВт.год) визначається за формулою

W (доб.с.п.н.) = P (с.п.) · t (вик.с.п.) · К (в), (2.10)

де P с.п. (кВт) визначається за формулою (2.8) або (2.9)

Методики, але виходячи з найменшої з величин:

номінального струму спрацювання ввідного комутаційного апарата, установленого у споживача (у разі наявності такого та за умови збереження пломб, якими він опломбований), А;

номінального первинного струму трансформатора (трансформаторів) струму (якщо він (вони) задіяний (задіяні) у схемі обліку), А; максимального струму лічильника, при якому нормується його похибка (якщо трансформатор (трансформатори) струму в схемі обліку не задіяний (не задіяні)), А;

t вик.с.п. (день) та К (в) визначаються відповідно до пунктів 2.5 та 2.6 Методики.

Для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за Д пер. береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до п. 2.6. Методики, для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за Д (пер.) береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку (але не більше сумарної кількості днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення) до дня усунення порушення, що спростовує твердження позивача стосовного того, нарахування здійснено за період з 16.02.2017.

Таким чином, судом встановлено правомірність здійснення відповідачем-2 розрахунку вартості недорахованої електричної енергії за формулою, визначеною у пункті 2.7 Методики

За таких обставин, суд зазначає, що обставини, наведені позивачем як підстави для скасування оперативно-господарської санкції, не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено суду належними та допустимими доказами наявності підстав для визнання недійсним рішення засідання Комісії Публічного акціонерного товариства «Київенерго» по розгляду Акту про порушення № 04621 від 15.02.2018, яке оформлене протоколом № 309 від 07.03.2018, у зв'язку з чим відмовляє у позові Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка".

При цьому, як встановлено судом, позивач просив суд скасувати саме протокол № 309 від 07.03.2018 засідання комісії ПАТ "Київенерго" та ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" по розгляду акту про порушення № 04621 від 15.02.2018.

Згідно зі статтею 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Способами захисту цивільних прав та інтересів, відповідно до ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України, можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Дана норма кореспондується з положеннями статті 20 Господарського кодексу України, якими визначено, що держава забезпечує захист прав та законних інтересів суб'єктів господарювання та споживачів у спосіб та порядок, що визначається цим кодексом та іншими законами України. Права та законні інтереси зазначених суб'єктів захищаються шляхом: визнання наявності або відсутності прав; визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб'єктів, що суперечать законодавству, ущемляють права та законні інтереси суб'єкта господарювання або споживачів; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом; відновлення становища, яке існувало до порушення прав та законних інтересів суб'єктів господарювання; припинення дій, що порушують право або створюють загрозу його порушення; присудження до виконання обов'язку в натурі; відшкодування збитків; застосування штрафних санкцій; застосування оперативно-господарських санкцій; застосування адміністративно-господарських санкцій; установлення, зміни і припинення господарських правовідносин; іншими способами, передбаченими законом.

Відповідно до п. 3 Оглядового листа Вищого господарського суду України «Про практику застосування господарськими судами законодавства про постачання електричної енергії» від 30.12.2011 № 01-06/1872 рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією, а не актом ненормативного характеру в розумінні частини другої статті 20 ГК України.

Згідно з п. 6.42 ПКЕЕ споживач має право оскаржити рішення комісії в суді.

Таким чином, належним способом захисту, який передбачений п. 6.42 ПКЕЕ, є саме оскарженні споживачем рішення комісії, а не протоколу засідання комісії, так як протокол засідання комісії є лише формою оформлення рішення.

Посилання позивача на постанову Верховного Суду від 06.03.2018 у справі №910/11101/16 є безпідставним, оскільки з зазначеної постанови вбачається що позивачем у справі №910/11101/16 оскаржувалось саме рішення, оформлене протоколом.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на позивача.

Керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з пунктом 17.5 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення складено: 27.07.2018.

Суддя Щербаков С.О.