УХВАЛА

08 серпня 2018 року Справа №913/275/18

Провадження №16/913/275/18

За позовом заступника прокурора Луганської області, м.Сєвєродонецьк Луганської області в інтересах держави в особі позивача - Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України, м.Харків

до відповідача 1 - Управління капітального будівництва Луганської обласної державної адміністрації, м.Сєвєродонецьк Луганської області

відповідача 2 - Колективного підприємства Кремінський агрошляхбуд, м.Кремінна Луганської області

про визнання недійсним рішення тендерного комітету та визнання недійсним договору будівельного генпідряду

Суддя Шеліхіна Р.М.

Секретар судового засідання Рвачов О.О.

У засіданні брали участь:

від прокуратури: ОСОБА_1, прокурор відділу прокуратури Харківської області за службовим посвідченням від 15.08.2014 №028256;

від позивача: ОСОБА_2, представник за довіреністю від 02.01.2018 №20-25-26/31;

від відповідача 1: ОСОБА_3О, представник за дорученням від 22.01.2018 №1;

від відповідача 2: ОСОБА_4, представник за довіреністю від 27.06.2018 №340,

В С Т А Н О В И В:

Заступник прокурора Луганської області 08.06.2018 звернувся до господарського суду Луганської області з позовом від 05.06.2018 №208вих18 в інтересах держави в особі Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України, до відповідача 1 Управління капітального будівництва Луганської обласної державної адміністрації та відповідача 2 - Колективного підприємства Кремінський агрошляхбуд про визнання недійсним рішення тендерного комітету та визнання недійсним договору будівельного генпідряду від 15.05.2018 №11.

Прокурор зазначає, що підставою звернення з даним позовом до суду в інтересах позивача є порушення відповідачем-1, як замовником та відповідачем-2, як учасником торгів, законодавства про публічні закупівлі під час проведення тендерної процедури закупівлі товарів. Дані обставини викладені прокурором в повідомленні від 29.05.2018 №200вих-18, адресованому Північно-східному офісу Держаудитслужби (позивачу). Факт надсилання вказаного повідомлення підтверджується описом вкладення від 06.06.2018.

Ухвалою господарського суду Луганської області від 12.06.2018 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 05.07.2018. Суд зобов'язав прокурора обґрунтувати виключність випадку для звернення з даним позовом до суду: орган, повноважний здійснювати захист інтересів держави не здійснює своїх повноважень належним чином, або такий орган відсутній. Навести причини і надати докази існування таких причин, які перешкоджають позивачеві здійснити захист інтересів держави самостійно.

У судове засідання 05.07.2018 прибули повноважний представник відповідача 1 та відповідача 2.

Від першого відповідача на адресу суду надійшов відзив від 04.07.2018 №66/11-587, яким відповідач 1 заперечує проти позову.

Відповідач 1 зазначає, що твердження прокурора у позовній заяві про неправомірність включення до тексту договору можливості корегування договірної ціни є помилковим, оскільки п.3.8 договору передбачена можливість тільки зменшення обсягів фінансування, що відповідає приписам ч.4 ст.36 Закону України Про публічні закупівлі.

Також, відповідач 1 вказує, що обсяг видатків у сумі 981853,40 грн визначено сторонами лише на момент укладення договору, водночас відповідач 2 приймає на себе зобовязання виконати весь обсяг будівельних робіт на суму 10079379,91 грн, як і було передбачено тендерною документацією.

Відповідач 1 вважає, що встановлення у договорі гарантійного строку меншого, ніж передбачено ч.1 ст.884 Цивільного кодексу України, не може бути підставою для визнання договору недійсним.

Також відповідач 1 вважає, що прокурором не наведено жодної обставини, яка б свідчила про порушення норм законодавства про публічні закупівлі під час проведення процедури відкритих торгів.

Твердження прокурора про необґрунтоване внесення попередньої оплати у розмірі 50% в порушення положень постанови КМУ від 23.04.2014 №117 Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти, відповідач 1 також вважає безпідставними, оскільки положення даної постанови встановлюють лише термін використання отриманої передплати, а не її розмір.

Від відповідача 2 у судовому засіданні надійшов відзив, яким другий відповідач заперечує проти позову прокурора. Відповідач 2 вказує, що учасниками тендерної процедури було дотримано всі вимоги передбачені Законом України Про публічні закупівлі, таким чином договір укладений відповідно до вимог чинного законодавства про публічні закупівлі.

У звязку з неявкою прокурора у судове засідання суд відкладав підготовче засідання на 16.07.2018.

У судове засідання 16.07.2018 прибув прокурор, повноважні представники позивача та першого відповідача.

Від позивача через канцелярію суду надійшов відзив від 11.07.2018, в якому позивач зазначає, що Законом України Про публічні закупівлі на Держаудитслужбу покладена функція моніторингу державних закупівель шляхом аналізу інформації розміщеної на веб-порталі Уповноваженого органу або отримання від замовника відповідної інформації. Проте, чинне законодавство не містить чітких критеріїв та підстав для проведення моніторингу закупівель, результати такого моніторингу не оформлюються жодним чином, мають лише рекомендаційний характер та не можуть слугувати доказом порушення вимог законодавства при здійсненні закупівель.

Позивач вказує, що ним проведено аналіз закупівлі в системі Prozorro Управлінням капітального будівництва Луганської обласної державної адміністрації "Капітальний ремонт асфальтобетонного покриття по вул.Східна в м.Рубіжне", очікуваною вартістю 10081164,80 грн, що є предметом спірної закупівлі.

Позивач зазначає, що за результатами аналізу інформації встановлено порушення вимог ч.2 ст.32 та ч.4 ст.36 Закону України Про публічні закупівлі, яке полягає в тому, що ціна закупівлі, визначена тендерною документацією, пропозицією учасника-переможця та в проекті договору 10079379,91 грн не відповідає фактичній ціні у вже укладеному договорі.

Також, позивач стверджує, що умови укладеного договору будівельного генпідряду від 15.05.2018 №11 суттєво відрізняються від проекту договору наданого у складі тендерної пропозиції КП Кремінський агрошляхбуд в частині розміру попередньої оплати, зміни термінів фінансування та терміну дії договору.

Вказані порушення законодавства зафіксовані у листі Північно-східного офісу Держаудитслужби від 03.07.2018 №20-12-25-39/4000, який позивач надав до матеріалів справи.

Таким чином, позивач підтримує позовні вимоги заступника прокурора Луганської області.

Від першого відповідача через канцелярію суду надійшло клопотання від 10.07.2018 №66/11-617 про залишення позову без розгляду.

Відповідач 1 вважає, що діючим законодавством не встановлено переліку виключних випадків звернення прокурора до суду та вважає, що у державного органу є власна процесуальна правоздатність та дієздатність для звернення з позовом до суду.

Також, посилаючись на рішення Європейського суду з прав людини, перший відповідач стверджує, що участь прокурора у судовому процесі можлива тільки після чіткого та законного обґрунтування виключної необхідності такої участі, оскільки за інших підстав буде порушено принцип рівності сторін.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає наступне.

За приписами частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким чином, участь прокурора у судовому процесі має бути обґрунтована. Не допускається здійснення прокурором представництва інтересів у суді особи або органу без наявності чіткого та законного обґрунтування необхідності такої участі, оскільки інакше буде порушено принцип рівності сторін при розгляді господарського спору.

З матеріалів справи вбачається, що прокурор встановив порушення інтересів держави в процесі моніторингу веб-порталу державних закупівель на сайті "Prozorro", у звязку з чим прокурор вирішив звернутись до суду, стверджуючи про порушення відповідачем-1, як замовником та відповідачем-2, як учасником торгів, законодавства про публічні закупівлі.

За змістом ЗУ Про основні засади здійснення державного фінансового контролю, ЗУ Про публічні закупівлі та Порядку проведення інспектування Державного фінансового інспекцією, її територіальними органами, затвердженим Постановою КМУ від 20.04.2006 №550 Держаудитслужба наділена правом на звернення до суду з позовом у разі проведення перевірки (аудиту, ревізії) діяльності замовника та учасника при проведенні публічних закупівель, в ході якої встановлено порушення закону. В такому випадку Держаудитслужба складає акт за підсумками перевірки і має право на звернення до суду з відповідним позовом або до правоохоронного органу з пропозиціями відповідного реагування.

За підсумками проведення Державною аудиторською службою моніторингу, складається висновок, який є підставою для проведення контролю у разі виявлення порушень закону при проведенні закупівлі, та у Держаудитслужби не має можливості звернення з позовом до суду, оскільки сама процедура моніторингу не передбачає проведення перевірки і складання акту за її підсумками.

В даній справі моніторинг веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівлі здійснив як прокурор так і Держаудитслужба, але звернувся з позовом до суду в порядку ч.3 ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" саме прокурор, у зв'язку з тим, що Держаудитслужба є державним контролюючим органом у сфері закупівель, але не має законних підстав для звернення з позовом до суду за результатами моніторингу.

За таких обставин відсутні підстави стверджувати про неналежне виконання Держаудитслужбою своїх обов'язків, як і відсутні підстави для прокурора набути статус позивача у даній справі.

На підставі викладеного, суд відмовив у задоволенні клопотання першого відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, підтвердив підстави представництва заступника прокурора Луганської області в інтересах держави в особі Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України із заявленими вимогами та відкладав підготовче засідання на іншу дату.

У судове засідання 08.08.2018 прибули прокурор та повноважні представники сторін.

Від прокурора у судовому засіданні надійшло клопотання від 08.08.2018 про колегіальний розгляд справи №913/275/18.

Відповідно до ч.10 ст.33 ГПК України, якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється ухвала.

На підставі викладеного, суд задовольняє клопотання прокурора про колегіальний розгляд справи.

Керуючись ст.ст. 33, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в:

Для розгляду справи № 913/275/18 призначити судову колегію.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Р.М. Шеліхіна