ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2018м. ДніпроСправа № 904/9495/16

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Панна С.П. за участю секретаря судового засідання Кравченко Р.В.

за позовом позивача-1: Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, пр. Д. Яворницького, 75, )

Департаменту по роботі з активами Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, пр. Д. Яворницького, 75, )

до відповідача-1: товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" (49000, м. Дніпро, пр. Д. Яворницького, 75, кімн. 334, )

відповідача-2: ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1)

відповідача-3: ОСОБА_2 (АДРЕСА_2, ІПН НОМЕР_2

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача-2: приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Мудрецька Ірина Валеріївна (АДРЕСА_5)

про визнання недійсним рішення загальних зборів

Представники:

від повідача-1: Коробов І.О., -представник дов. від 17.01.2018 №7/10-113

від позивача-2: Коробов І.О., №10/3-31 від 05.06.2018р.

від відповідача-1: не з'явився

від відповідача-2: не з'явився

від відповідача-3: ОСОБА_5 - представник за договором про надання правової допомоги від 01.02.2017 р., ордер від. 29.062017 №000022

від третьої особи: не з'явився

вільний слухач: ОСОБА_6, -паспорт НОМЕР_3

С У Т Ь С П О Р У :

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 07.02.2017р. у справі №904/9495/16 позов задоволено повністю, визнано недійсним рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" від 21.08.2014, яким ухвалено та затверджено відмову Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради від переважного права по придбанню частки ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр", переведено на Департамент по роботі з активами Дніпропетровської міської ради права та обов'язки покупця частки у статутному фонді (капіталі) товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр", яка складає 60 %, що становить 4500,00 грн. за договором купівлі-продажу від 21.08.2014, укладеного між ОСОБА_1 (продавець) та ОСОБА_2 (покупець), посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Мудрецькою І.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1289, стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, кімната 334, ) на користь Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, ) витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,34грн. та витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,34грн. за розгляд апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 20.10.2016, стягнуто з ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1) на користь Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, ) витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,33грн. та витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,33грн. за розгляд апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 20.10.2016, стягнуто з ОСОБА_2 (АДРЕСА_2, ІПН НОМЕР_2) на користь Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, ) витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,33грн. та витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,33грн. за розгляд апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 20.10.2016, стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, кімната 334, ) на користь Департаменту по роботі з активами Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, ) витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,34грн., стягнуто з ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1) на користь Департаменту по роботі з активами Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, ) витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,33грн., стягнуто з ОСОБА_2 (АДРЕСА_2, ІПН НОМЕР_2) на користь Департаменту по роботі з активами Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, ) витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,33грн.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 12.10.2017р. у справі №904/9495/16 апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 07.02.2017 у справі № 904/9495/16 задоволено, рішення господарського суду Дніпропетровської області від 07.02.2017 у справі № 904/9495/16 скасовано, прийнято нове рішення, у задоволенні позовних вимог відмовити, стягнуто з Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, ідентифікаційний код 26510514) на користь ОСОБА_2 (АДРЕСА_6, ідентифікаційний номер НОМЕР_2) судовий збір за подання апеляційної скарги у сумі 757, 90 грн., стягнуто з Департаменту по роботі з активами Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, ідентифікаційний код 26510514) на користь ОСОБА_2 (АДРЕСА_6, ідентифікаційний номер НОМЕР_2) судовий збір за подання апеляційної скарги у сумі 757, 90 грн.

Постановою Верховного суду від 13.03.2018р. у справі №904/9495/16 касаційну скаргу Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради задоволено частково, рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 07.02.2017 та постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 12.10.2017 у справі №904/9495/16 скасовано, а справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Згідно із протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 10.05.2018 справу № 904/9495/16 передано на розгляд судді Панні С.П.

Дніпропетровська міська рада та Департамент по роботі з активами Дніпропетровської міської ради звернулися до господарського суду Дніпропетровської області з позовом, яким просять:

- визнати недійсним рішення загальних зборів товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" від 21.08.2014, яким ухвалено та затверджено відмову департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради від переважного права по придбанню частки ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр";

- перевести на Департамент по роботі з активами Дніпропетровської міської ради права та обов'язки покупця частки у статутному фонді (капіталі) товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр", яка складає 60 %, що становить 4500,00 грн. за договором купівлі-продажу від 21.08.2014 укладеного між ОСОБА_1 (продавець) та ОСОБА_2 (покупець), посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Мудрецькою І.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1289.

В обґрунтування заявлених вимог Департамент по роботі з активами Дніпропетровської міської ради зазначає, що є правонаступником всіх прав та обов'язків Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради, який у серпні 2014 року відмовився від переважного права по придбанню частки ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" за відсутності рішення Дніпропетровської міської ради про згоду на її продаж. Така відмова, за доводами позивача-2, є такою, що вчинена з перевищенням наданих йому повноважень. Приймаючи до уваги, що договір купівлі-продажу частки від 21.08.2014 укладений з порушенням переважного права департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради на придбання частки у статутному фонді (капіталі) товариства іншого учасника - ОСОБА_1, що фактично була відчужена на користь не учасника товариства, підлягає задоволенню вимога про переведення на Департамент по роботі з активами Дніпропетровської міської ради прав та обов'язків покупця частки у статутному фонді (капіталі) товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр", яка складає 60 %, що становить 4500,00 грн. за договором купівлі-продажу від 21.08.2014.

25.07.2018р. до господарського суду від відповідача-3 надійшла заява про застосування наслідків спливу позовної давності (в порядку статті 267 ЦК України).

25.07.2018р. від відповідача-2 до суду надійшли пояснення по суті справи від 25.07.2018р., що по своїй суті є відзивом на позовну заяву, в яких просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі та зазначає про те,що Департамент підзвітний Дніпропетровській міській раді, фінансується з місцевого бюджету та не наділив Дніпропетровську міську раду правом подачі позову у даному корпоративном спорі. Фактично Дніпропетрвоська міська рада не мала субєктивного матеріального права або законного інтересу на захист якого подано позов, також не мав місце факт його порушення або оспорювання. Необхідність погодження дій департементу, які передбачені п. 3.1.44 Положення чи при реалізації корпоративних прав як учасника товариства з обмеженою відповідальністю з Дніпропетрвоською міською радою Положення про Департамент не передбачає. Рішення господарського суду Дніпропетровьскої області від 07.02.2017р. у справі №904/9495/16 набуло законної сили 21.02.2017р., місячний строк на реалізацію позивачами переважного права по покупкі сплинув 21.03.2017р. Пропустивши вказаний строк позивачі схвалили відмову Департменту від переважного права покупки, вичерпавши відповідне право з огляду на спливання встановлено строку.

26.07.2018р. від відповідача-3 надійшов відзив від 25.07.2018р. на позовну заяву в якому останній просить відмовити в задовленні позовних вимог у повному обсязі посилаючись на те, що якщо учасник товариства не скористався своїм переважним правом протягом місяця з дня повідомлення про намір учасника продати частку (її частину), частка (її частина) може бути передана третій особі. Позивач помилково визначив субєктний склад у корпоративномук спорі. Позивач-1 не має субєхктивних прав у даному корпоративному спорі, а позивач-2 описаний у якості особи, що вчинила відмову від прав покупця та одночасно виступає позивачем та особою, делікт якої сфорсува предмет позову. Приписи ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні" порушені не були. Комунальну власність відчужджено не було. Перебирання виключної компетенції міської ради на користь інших осіб не відбувалось.

06.08.2018р. Дніпровська місцева рада подала до господарського суду відповідь на відзив представника ОСОБА_2 у якому зазначає про те, що вести мову про позовну давність, можливо лише стосовно позивача-2 (Департаменту по роботі хз активами Дніпропетровської миміської ради), оскільки представник правопопередника, позивач-2 ознайомився з метеріалами реєстраційної справи 30.06.2015р., і вже після цього, спільно з позивачем-1 (Дніпропетровською міською радою) звернувся за захистом до суду, у результаті чого ухвалою суд відкрив провадження у справі. До цього часу Дніпропетровська міська рада не знала і не могла знати про незаконність відчуження спірної счастки у ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр", оскільки не була їх учасником. Дата відкриття првоадження у судовій справі є єдиною датою щодо відліку строку позовної давності стосовно позивача-1 (Дніпропетровською міською радою).

Одночасно, застосовуючи відповідно до ч.1 ст.4 Господарського процесуального кодексу України, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989 Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

У відповідності до вимог ст. 233 ГПК України судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін, господарський суд, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" створено шляхом перетворення та є правонаступником Закритого акціонерного товариства "Міський інформаційно-аналітичний центр" (рішення загальних зборів акціонерів Закритого акціонерного товариства "Міський інформаційно-аналітичний центр" від 25 грудня 2013 року, оформлене протоколом загальних зборів №9 від наведеної дати).

Учасниками цього товариства, згідно п.1.6., п.5.1 Статуту, були:

Департамент корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради з часткою 40% у статутному капіталі, що складає 3 000,00грн.,

Товариство з обмеженою відповідальністю "Муніципалінформсервіс", з часткою у статутному капіталі товариства 50%, що складає 3 750,00грн.,

Товариство з обмеженою відповідальністю "Регіон-Інвест", з часткою у статутному капіталі товариства 10%, що складає 750,00грн.

05 лютого 2014 року відбулися загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" з наступним порядком денним:

1. Про продаж ТОВ "Муніціпалінформсервіс" своєї частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" та його вихід зі складу учасників товариства.

2. Про продаж ТОВ "Регіон-Інвест" своєї частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" та його вихід зі складу учасників товариства.

3. Про розгляд заяви ТОВ "Муніціпалінформсервіс" з пропозицією відмови використання переважного права ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" та його учасників по придбанню частки у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" по відношенню один до одного.

4. Про розгляд заяви ТОВ "Регіон-Інвест" з пропозицією відмови використання переважного права ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" та його учасників по придбанню частки у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" по відношенню один до одного.

5. Про розгляд заяви Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради з пропозицією відмови використання переважного права ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" та її учасників по придбанню частки в статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр".

6. Про затвердження складу учасників товариства та перерозподіл часток у статутному капіталі товариства.

7. Про затвердження Статуту товариства шляхом викладення його у новій редакції.

8. Про державну реєстрацію змін до установчих документів.

На зборах були присутні усі (три) учасники ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр", що володіють 100% голосів, що становить 100% та ОСОБА_1.

Збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" ухвалили такі рішення:

- дозволити ТОВ "Муніціпалінформсервіс" в особі директора Усенко В.В. продати свою частку, а саме 50% в статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" на користь ОСОБА_1 за номінальною вартістю. Вивести ТОВ "Муніціпалінформсервіс" зі складу учасників товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" на підставі укладеного договору купівлі-продажу (перше питання порядку денного);

- дозволити ТОВ "Регіон-Інвест" в особі директора Прибиток В.В. продати свою частку, а саме 10% в статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" на користь ОСОБА_1 за номінальною вартістю. Вивести ТОВ "Регіон-Інвест" зі складу учасників товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" на підставі укладеного договору купівлі-продажу (друге питання порядку денного);

- ухвалити та затвердити відмову ТОВ "Муніціпалінформсервіс" та її учасників від переважного права по придбанню частки ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" по відношенню один до одного (третє питання порядку денного);

- ухвалити та затвердити відмову Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради від переважного права по придбанню частки ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" (четверте питання порядку денного);

- затвердити склад учасників товариства та наступний розподіл часток:

Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради - 40% вартістю 3 000,00грн.,

ОСОБА_1 - 60% вартістю 4 500,00грн. (п'яте питання порядку денного);

- затвердити Статут товариства у новій редакції та доручити новому учаснику Товариства підписати нову редакцію Статут товариства (шосте питання порядку денного);

- уповноважити директора вчинити усі заходи по державній реєстрації змін до відомостей, що містяться в ЄДР (сьоме питання порядку денного).

Згідно рішення загальних зборів учасників ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" від 05.02.2014, оформлене протоколом загальних зборів учасників товариства №1 від 05.02.2014, Статут товариства викладено у новій редакції. Державна реєстрація змін до установчого документу проведено 07.02.2014, номер запису 1060070.

21 серпня 2014 року відбулися загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" (а.с.65 том 1), на яких були прийняті наступні рішення з питань порядку денного:

- дозволити ОСОБА_1 продати свою частку, а саме 60% в статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" на користь ОСОБА_2 за номінальною вартістю. Вивести ОСОБА_1 зі складу учасників товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" (перше питання порядку денного);

- ухвалити та затвердити відмову Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради від переважного права по придбанню частки ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" (друге питання порядку денного);

- затвердити склад учасників товариства та наступний розподіл часток:

Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради - 40% вартістю 3 000,00грн.,

ОСОБА_2 - 60% вартістю 4 500,00грн. (третє питання порядку денного);

- затвердити Статут товариства у новій редакції та доручити новому учаснику Товариства підписати нову редакцію Статут товариства (четверте питання порядку денного);

- звільнити з посади директора товариства ОСОБА_1 з 21 серпня 2014 року (п'яте питання порядку денного);

- призначити на посаду директора товариства ОСОБА_2 з 22 серпня 2014 року (шосте питання порядку денного);

- уповноважити директора вчинити усі заходи по державній реєстрації змін до відомостей, що містяться в ЄДР (сьоме питання порядку денного).

За прийняте рішення голосували "одностайно".

21 серпня 2014 року між ОСОБА_1 (продавець) та ОСОБА_2 (покупець) укладено договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр", відповідно до п.1 якого продавець продав належну йому частку в статутному капіталі товариства в розмірі 60% статутного капіталу зазначеного товариства, що складає 4 500,00грн., а покупець придбав частку у розмірі 60% статутного капіталу товариства, що складає 4 500,00грн. та оплатив її згідно умов цього договору.

Згідно п.2 договору купівлі-продажу частки, разом із часткою у статутному капіталі товариства до покупця переходять всі корпоративні права, якими користується учасник товариства, що включають правомочності на участь покупця в управлінні товариством, отримання певної частки прибутку (дивідендів) товариства та активів у разі ліквідації товариства відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законодавством України та статутними документами товариства.

З моменту укладення договору до покупця переходять усі права власника частки у статутному капіталі товариства, передбачені його статутом (п.3 договору купівлі-продажу).

Цей договір посвідчено приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Мудрецькою Іриною Валеріївною 21 серпня 2014 року, зареєстровано в реєстрі за №1289.

Позивачі не погоджуються з прийнятим рішенням, вважають його таким, що прийнято з порушенням вимог чинного законодавства, просять перевести на Департамент по роботі з активами Дніпропетровської міської ради права та обов'язки покупця частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр", яка складає 60% та становить 4 500,00грн. за договором купівлі-продажу від 21.08.2014, що і є предметом розгляду у даній справі.

Стаття 116 Цивільного кодексу України, стаття 10 Закону України "Про господарські товариства" встановлюють право учасника господарського товариства брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом.

Реалізація права участі в управлінні справами товариства відбувається, зокрема, через участь учасника господарського товариства у вищому органі товариства, яким, щодо спірних відносин, є загальні збори учасників Товариства.

Стаття 145 Цивільного кодексу України передбачає, що черговість та порядок скликання загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю встановлюються статутом товариства та законом.

Згідно зі статтею 61 Закону України "Про господарські товариства" загальні збори учасників товариства з обмеженою відповідальністю скликаються не рідше двох разів на рік, якщо інше не передбачено установчими документами. Позачергові загальні збори учасників скликаються головою товариства при наявності обставин, зазначених в установчих документах, у разі неплатоспроможності товариства, а також у будь-якому іншому випадку, якщо цього потребують інтереси товариства в цілому, зокрема, якщо виникає загроза значного скорочення статутного капіталу. Загальні збори учасників товариства повинні скликатися також на вимогу виконавчого органу. Учасники товариства, що володіють у сукупності більш як 20 відсотками голосів, мають право вимагати скликання позачергових загальних зборів учасників у будь-який час і з будь-якого приводу, що стосується діяльності товариства. Якщо протягом 25 днів голова товариства не виконав зазначеної вимоги, вони вправі самі скликати загальні збори учасників.

Також, відповідно до наведеної правової норми про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлено не пізніш як за 25 днів до початку зборів. Не пізніш як за 7 днів до скликання загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

За приписами статті 60 Закону України "Про господарські товариства" (редакція на дату проведення спірних зборів) загальні збори учасників товариства з обмеженою відповідальністю вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що володіють у сукупності більш як 60 відсотками голосів. Учасники зборів, які беруть участь у зборах, реєструються з зазначенням кількості голосів, яку має кожний учасник. Цей перелік підписується головою та секретарем зборів.

На загальних зборах учасників товариства, які відбулися 21.08.2014, були присутні два учасники товариства з часткою у статутному капіталі 100%, отже збори були повноважними.

На загальних зборах 21.08.2014 голова зборів та секретар зборів не обирались, однак протокол загальних зборів був підписаний обома учасниками товариства.

Протокол загальних зборів учасників товариства містить відмітку про ознайомлення з ним ОСОБА_2

Позивачі в обґрунтування заявлених позовних вимог посилаються на те, що спірне рішення було прийнято з порушенням вимог ст. 53 Закону України "Про господарські товариства", ст. 147 Цивільного кодексу України та п.11.2 Статуту товариства, оскільки Департамент корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради не був письмово повідомлений про намір відчуження корпоративних прав за обумовленою ціною, а відтак, був позбавлений переважного права придбання частки учасника товариства. Сама ж відмова директора департаменту від переважного права по придбанню частки товариства вчинена з перевищенням наданих повноважень та суперечить Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", відповідно до положень якого вирішення питання придбання частки у статутному капіталі товариства належить до компетенції міської ради, яке може бути розглянуто на пленарному засіданні сесії міської ради.

Відповідно до статті 53 ЗУ "Про господарські товариства" Учасник товариства з обмеженою відповідальністю має право продати чи іншим чином відступити свою частку (її частину) у статутному капіталі одному або кільком учасникам цього товариства. Відчуження учасником товариства з обмеженою відповідальністю своєї частки (її частини) третім особам допускається, якщо інше не встановлено статутом товариства. Учасники товариства користуються переважним правом купівлі частки (її частини) учасника пропорційно до розмірів своїх часток, якщо статутом товариства чи домовленістю між учасниками не встановлений інший порядок здійснення цього права. Купівля здійснюється за ціною та на інших умовах, на яких частка (її частина) пропонувалася для продажу третім особам. Якщо учасники товариства не скористаються своїм переважним правом протягом місяця з дня повідомлення про намір учасника продати частку (її частину) або протягом іншого строку, встановленого статутом товариства чи домовленістю між його учасниками, частка (її частина) учасника може бути відчужена третій особі. Частка учасника товариства з обмеженою відповідальністю може бути відчужена до повної її сплати лише в тій частині, в якій її уже сплачено. У разі придбання частки (її частини) учасника самим товариством з обмеженою відповідальністю воно зобов'язане реалізувати її іншим учасникам або третім особам протягом строку, що не перевищує одного року, або зменшити свій статутний капітал відповідно до статті 52 цього Закону. Протягом цього періоду розподіл прибутку, а також голосування і визначення кворуму у вищому органі проводяться без урахування частки, придбаної товариством.

Згідно зі статтею 147 ЦК України учасник товариства з обмеженою відповідальністю має право продати чи іншим чином відступити свою частку (її частину) у статутному капіталі одному або кільком учасникам цього товариства. Відчуження учасником товариства з обмеженою відповідальністю своєї частки (її частини) третім особам допускається, якщо інше не встановлено статутом товариства.Учасники товариства користуються переважним правом купівлі частки (її частини) учасника пропорційно до розмірів своїх часток, якщо статутом товариства чи домовленістю між учасниками не встановлений інший порядок здійснення цього права. Купівля здійснюється за ціною та на інших умовах, на яких частка (її частина) пропонувалася для продажу третім особам. Якщо учасники товариства не скористаються своїм переважним правом протягом місяця з дня повідомлення про намір учасника продати частку (її частину) або протягом іншого строку, встановленого статутом товариства чи домовленістю між його учасниками, частка (її частина) учасника може бути відчужена третій особі. Частка учасника товариства з обмеженою відповідальністю може бути відчужена до повної її сплати лише у тій частині, в якій її уже сплачено. У разі придбання частки (її частини) учасника самим товариством з обмеженою відповідальністю воно зобов'язане реалізувати її іншим учасникам або третім особам протягом строку та в порядку, встановлених статутом і законом, або зменшити свій статутний капітал відповідно до статті 144 цього Кодексу. Частка у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю переходить до спадкоємця фізичної особи або правонаступника юридичної особи - учасника товариства, якщо статутом товариства не передбачено, що такий перехід допускається лише за згодою інших учасників товариства. Розрахунки із спадкоємцями (правонаступниками) учасника, які не вступили до товариства, здійснюються відповідно до положень статті 148 цього Кодексу. (статті 147-148 ЦК України чинні на момент проведення загальних зборів 21.08.2014р.)

Позивачі-1,-2 вважають, що рішення на загальних зборах було прийнято в порушення вимог ст. 53 ЗУ "Про господарські товариства" та ст. 147 ЦК України.

Як встановлено матеріалами справи жодного доказу письмового повідомлення позивачів про намір учасника товариства ОСОБА_1 продати свою частку у статутному капіталі товариства (здійснити відчуження корпоративних прав за обумовленою ціною), ані відповідачем-1, ані відповідачем-2 до матеріалів справи не надано.

Відповідно до п. 11.2 Статуту Товариства, затвердженого рішенням загальних зборів учасник товариства(протокол №9 від 25.12.2013р.) учасник товариства може за згодою решти учасників уступити свою частку (її частину) одному або кільком учасникам товариства або третім особам. Учасники товариства користуються переважним правом придбання частки (її частини) учасника, який її відсутпив, пропорційно їх часткам у статутному капіталі товариства або в іншому погодженому між ними розмірі. Купівля частки (її частини) в товаристві іншим учасником здійснюється за ціною та на уомвах, на яких частка (її частина) пропонувалася для продажу іншим особам. Якщо учасник товариства не скористається своїм переважним правом протягом місяця з дня повідомлення про намір учасника продати частку (її чатсину), частка (її частина) учансика може бути продана третій особі.

Як встановлено матеріалами справи, протокол зборів №2 від 21.08.2014р. підписаний відповідачем-2 та В.О. директора Департаменту. Також зі змісту зазначеного протоколу ознайомлено відповідача-3.

Відповідно до ст. 1 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні" виконавчі органи рад - органи, які відповідно до Конституції України та цього Закону створюються сільськими, селищними, міськими, районними в містах (у разі їх створення) радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами.

Відповідно до ст. 1 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні" право комунальної власності - право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.

Згідно статті ст 167 ГК України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Володіння корпоративними правами не вважається підприємництвом. Законом можуть бути встановлені обмеження певним особам щодо володіння корпоративними правами та/або їх здійснення. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Згідно приписів частини 2 статті 147 та ч. 4 ст. 362 ЦК України суд приходить до висновку, що до моменту переходу права власності на частку у статутному капіталі товариства у інших учасників товариства існує право на частину частки пропорційно часток, які вони вже мають (ч. 2 ст.147 ЦК України), а вже за приписами ч. 4 ст. 362 ЦК України (вже після відчуження прав на частку), яка передбачає відновлення права постраждалого учасника, особа (учасник) може пред'явити позов на всю частину частки у статутному капіталі товариства.

Відповідно до частини 4 статі 362 ЦК України у разі продажу частки у праві спільної часткової власності з порушенням переважного права купівлі співвласник може пред'явити до суду позов про переведення на нього прав та обов'язків покупця. Одночасно позивач зобов'язаний внести на депозитний рахунок суду грошову суму, яку за договором повинен сплатити покупець.

Згідно статті 190 ЦК України зазначено, що майном як особливим об'єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки. Майнові права є неспоживчою річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

Згідно позиції Верховного суду п. 41, 42,43,44 в розділі "Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанції" зазначив, що відсутність повідомлення Департаменту до проведення Зборів про намір відчуження корпоративних прав у Товаристві, запропонованими ціною та умовами продажу належної Відповідачу-2 частки у статутному капіталі Товариства, свідчать про недотримання порядку скликання Зборів, які завадили Департаменту належним чином підготуватись до розгляду зазначеного питання. (п.41)

Відмова в.о. директора Департаменту, вчинена з перевищенням наданих йому повноважень та суперечить Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", оскільки не заснована на рішенні Позивача-1. (п. 42).

Відповідно до положень 26,29,60 ЗУ "Про місцеве самоврядування" департамент повинен був обов'язково погодити питання відмови від переважного права купівлі частки Відповідача-2 у статутному капіталі Товариства з Позивачем-1 є виключною компетенцією міської ради. (п.43).

Частка відповідача-2 у статутному капіталі товариства відноситься до комунальної власності.

Верховний суд зазначивши про необхідність розгляду питання щодо придбання частки в статутному капіталі Товариства на пленарному засіданні сесії міської ради. Та необхідність з'ясування обставин щодо прийняття Позивачем-1 відповідного рішення щодо придбання спірної у справі частки (п.49)

Як зазначив позивач-2 у судовому засіданні, що відповідно до статуту товариства останній наділений переважним правом придбання частки іншого учасника який її відступив, не був належним чином та завчасно повідомлений про продаж такої частки, що призвело до порушення прав позивачів та не винесення питання придбання частки в статутному капіталі Товариства на пленарному засіданні сесії міської ради.

Відповідно до пункту 31 Пленуму Верховного суду України від 24.10.2008 N 13 зазначено, що продаж учасником частки (її частини) з порушенням переважного права купівлі інших учасників (частина друга статті 147 ЦК ( 435-15 ), частина друга статті 53 Закону про господарські товариства (1576-12)) не зумовлює недійсність такого правочину.У цьому разі будь-який учасник товариства має право пред'явити до суду позов про переведення на нього прав та обов'язків покупця за аналогією з нормою частини четвертої статті 362 ЦК ( 435-15 ).

Відповідно до п. 3.1.44 Положення про департамент корпоративних прав та правого забезпечення Дніпропетровської міської ради, затвердженого рішенням міської ради від 15.12.2010р. №12/5, департамент представляє інтереси територіальної громади міста Дніпропетровська у відносинах з суб'єктами господарювання усіх форм власності у тому числі тих, у яких є частки або паї (акції, корпоративні права), що належать до комунальної власності територіальної громади м. Дніпропетровська.

За приписами статті 60 Закону України "Про господарські товариства" (редакція на дату проведення спірних зборів) загальні збори учасників товариства з обмеженою відповідальністю вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що володіють у сукупності більш як 60 відсотками голосів. Учасники зборів, які беруть участь у зборах, реєструються з зазначенням кількості голосів, яку має кожний учасник. Цей перелік підписується головою та секретарем зборів.

При цьому, суд враховує та погоджується з доводами позивача-2, що в.о. директора Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради Заклецький Володимир Віталійович, який був присутній на загальних зборах 21.08.2014 та відмовився від переважного права купівлі-частки ОСОБА_1 у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр", не мав достатнього обсягу повноважень для вчинення дій від імені позивача-2 щодо відмови від переважного права купівлі зазначеної частки у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр", що відбулося під час проведення загальних зборів учасників ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" 21.08.2014.

Разом з тим, статтею 327 Цивільного кодексу України закріплено, що у комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

Відповідно до абз. 1 п. 31 постанови № 13 Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів" продаж учасником частки (її частини) з порушенням переважного права купівлі інших учасників (частина друга статті 147 ЦК, частина друга статті 53 Закону про господарські товариства) не зумовлює недійсність такого правочину. У цьому разі будь-який учасник товариства має право пред'явити до суду позов про переведення на нього прав та обов'язків покупця за аналогією з нормою частини четвертої статті 362 ЦК.

В п.4.10 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" №4 від 25.02.2016 роз'яснено, що згідно з ч.4 ст.362 ЦК України у разі продажу частки у праві спільної часткової власності з порушенням переважного права купівлі співвласник може пред'явити до суду позов про переведення на нього прав та обов'язків покупця. Наведена норма застосовується за аналогією до випадків порушення переважного права учасника ТОВ (ТДВ) на купівлю частки у статутному капіталі. При цьому судам слід мати на увазі, що ця норма застосовується до відповідних позовів учасників товариства лише з обмеженнями, передбаченими нею.

Відповідач-2 надав до господарського суду Дніпропетровської області заяву про застосування наслідків спливу позовної давності (в порядку статті 267 ЦК України) в якій зазначає про те, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Строк позовної давності було пропущено, з урахування того, що позивач-2 є особою яка допустила відмову від переважного права та була присутньою на спірних загальних зборах та є підзвітним позивачу-1, про що останній наголошує у позовній заяві. Строк позовної давності сплинув 22.08.2015р. В свою чергу позов було подано суттєво пізніше, у жовтні 2016р.

Щодо заяви відповідача-2 про застосування наслідків спливу позовної давності (в порядку статті 267 ЦК України) суд зазначає наступне:

Відповідно до статті 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно з частиною 4 статті 362 ЦК України у разі продажу частки у праві спільної часткової власності з порушенням переважного права купівлі співвласник може пред'явити до суду позов про переведення на нього прав та обов'язків покупця. Одночасно позивач зобов'язаний внести на депозитний рахунок суду грошову суму, яку за договором повинен сплатити покупець. До таких вимог застосовується позовна давність в один рік.

Відповідно до пункту 49 розділу "Позиція Верховного суду" постанови Верховного суду від 13.03.2018р. по справі № 904/9495/16 зазначено, що суд першої інстанції, по суті правильно зазначивши про необхідність розгляду питання щодо придбання частки в статутному капіталі Товариства на пленарному засіданні сесії міської ради, передчасно задовольнив позовні вимоги про переведення на позивача-2 прав та обов'язків покупця частки у статутному фонді (капіталі) товариства без з'ясування обставин щодо прийняття позивачем-1 відповідного рішення щодо придбання спірної у справі частки.

Рішенням Дніпровської міської ради від 17.05.2017р. №11/21 7 скликання "Про придбання частки ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний цент" Дніпровська міська рада вирішила придбати частку Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр", яка складає 60% статутного фонду товариства.

Дане рішення Дніпровської міської ради від 17.05.2017р. №11/21 було надано позивачем-1 до матеріалів справи 26.06.2018р.

Як вбачається матеріали справи позивач-1 (відповідь на відзив представника ОСОБА_2 від 06.08.2018р.) позивач-1 дізнався про своє порушене право з дати відкриття провадження у судовій справі №904/9495/16, тобто 15.12.2016р., а позивач-2 при ознайомленні з метеріалами реєстраційної справи 30.06.2015р., а позовну заяву було подано до суду 19.10.2016р., тому зважаючи на спільність позовних вимог позивача-1,-2 строк позовної давності не сплинув. Відповідно до статті 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Оскільки, як зазначив Верховний суд, у пункті 46 розділу "Позиція Верховного суду" постанови Верховного суду від 13.03.2018р. по справі № 904/9495/16 зазначено, що відмова Департаменту від переважного права придбання частки учасника у статутному фонді товариства по суті є відчуженням майнового права, яке належить територіальній громаді, і дана відмова виникла з причин не повідомлення позивачів про намір учасника товариства ОСОБА_1 продати свою частку у статутному капіталі товариства, що є порушенням вимог ст. 53 ЗУ "Про господарські товариства" та ст. 147 ЦК України.

Крім того суд звертає увагу на те, що позивач-2 захищає своє право на часту в статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно - аналітичний центр", а позивач-1 захищає свій інтерес стоссовно набуття в комунальну власність цієї частки.

Згідно з пунктом 4 частини 3 статті 129 Конституції України, статті 33 та статті 34 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу, господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи, обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Обов'язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб'єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з'ясувати обставини, які мають значення для справи.

У спірних відносинах обов'язок доказування обставин письмового повідомлення про намір відчуження корпоративних прав за обумовленою ціною, покладається на відповідача-1, як особу, рішення органу управління якої оспорюється у даній справі та на відповідача-2, як особу - продавця частки у статутному капіталі товариства.

Жодного доказу письмового повідомлення позивачів про намір учасника товариства ОСОБА_1 продати свою частку у статутному капіталі товариства (здійснити відчуження корпоративних прав за обумовленою ціною), ані відповідачем-1, ані відповідачем-2 до матеріалів справи не надано.

Разом з тим, суд вважає, що позивач-2, Департамент корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради, був обізнаний про продаж ОСОБА_1 своєї частки у статутному капіталі, оскільки письмово відмовився від її придбання, написав заяву з пропозицією відмови використання переважного права товариства та її учасників по придбанню частки в статутному капіталі товариства. Заява Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради з пропозицією відмови використання переважного права товариства та її учасників по придбанню частки в статутному капіталі товариства була розглянута на загальних зборах учасників товариства 21.08.2014.

Відповідно до ч. 1 ст. 140 ЦК України, товариство з обмеженою відповідальністю є засноване одним або кількома особами товариство, статутний капітал якого поділений на частки, розмір яких встановлюється статутом.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 147 ЦК України, учасник товариства з обмеженою відповідальністю має право продати чи іншим чином відступити свою частку (її частину) у статутному капіталі одному або кільком учасникам цього товариства.

Відчуження учасником товариства з обмеженою відповідальністю своєї частки (її частини) третім особам допускається, якщо інше не встановлено статутом товариства.

Учасники товариства користуються переважним правом купівлі частки (її частини) учасника пропорційно до розмірів своїх часток, якщо статутом товариства чи домовленістю між учасниками не встановлений інший порядок здійснення цього права.

Аналогічні норми містяться і у ст. 53 Закону України "Про господарські товариства".

Відповідно до п.11.2. Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр", затвердженого рішенням загальних зборів учасників товариства від 25.12.2013, протокол №9, учасник товариства може за згодою решти учасників уступити свою частку (її частину) одному або кільком учасникам товариства або третім особам. Учасники товариства користуються переважним правом придбання частки (її частини) учасника, який її відступив, пропорційно їх часткам у статутному капіталі товариства або в іншому погодженому між ними розмірі. Купівлі частки (її частина) в товаристві іншим учасником здійснюється за ціною та на умовах, на яких частка (Її частина) пропонувалася для продажу іншим особам. Якщо учасник товариства не скористається своїм переважним правом протягом місяця з дня повідомлення про намір учасника продати частку (її частину), частка (її частина) учасника може бути продана третій особі.

Отже, Статутом Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр", учасникам товариства надано переважне право купівлі-частки учасників у статутному капіталі товариства.

Відтак, маючи намір здійснити відчуження належної йому частки у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр", ОСОБА_1 зобов'язаний був особисто направити всім учасникам, у тому числі й Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради відповідну письмову оферту (пропозицію) із зазначенням розміру частки, що пропонується до відчуження та вартості її продажу, або особисто під розпис або цінним листом з повідомленням про вручення.

Натомість, як вбачається з матеріалів справи, згоди учасників на відступлення своєї частки на користь третьої особи ОСОБА_1 не отримував.

Відповідачами-1,2 не спростовано належними доказами обставин не отримання згоди ОСОБА_1 на продаж своєї частки у статутному капіталі товариства у встановленому статутом (п. 11.2.) порядку.

Отже, з боку ОСОБА_1 був порушений передбачений п. 11.2 статуту ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" порядок відчуження належної йому частки, внаслідок чого Департамент корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради було позбавлено можливості скористатися належним йому переважним правом купівлі частки ОСОБА_1 у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр".

При цьому, суд враховує та погоджується з доводами позивача-2, що в.о. директора Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради Заклецький Володимир Віталійович, який був присутній на загальних зборах 21.08.2014 та відмовився від переважного права купівлі-частки ОСОБА_1 у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр", не мав достатнього обсягу повноважень для вчинення дій від імені позивача-2 щодо відмови від переважного права купівлі зазначеної частки у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр", що відбулося під час проведення загальних зборів учасників ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" 21.08.2014.

Так, як вбачається зі змісту протоколу загальних зборів учасників ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" №2 від 21.08.2014, інтереси Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради представляв в.о. директора Заклецький Володимир Віталійович.

З тексту цього протоколу випливає, що при розгляді питання другого порядку денного, а саме питання щодо відмови Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради від використання переважного права ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" та її учасників по придбанню частки у статутному капіталі товариства, інтереси Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради представляв в.о. директора Заклецький Володимир Віталійович.

Разом з тим, статтею 327 Цивільного кодексу України закріплено, що у комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

Згідно ч.1 статті 8 Статуту територіальної громади органом місцевого самоврядування в місті Дніпро є Дніпропетровська міська рада.

Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об'єктами права комунальної власності (ч.ч.1,5 ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Відповідно до п.30 ч.1 ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" прийняття рішень щодо відчуження відповідно до закону комунального майна; затвердження місцевих програм приватизації, а також переліку об'єктів комунальної власності, які не підлягають приватизації; визначення доцільності, порядку та умов приватизації об'єктів права комунальної власності; вирішення питань про придбання в установленому законом порядку приватизованого майна, про включення до об'єктів комунальної власності майна, відчуженого у процесі приватизації, договір купівлі-продажу якого в установленому порядку розірвано або визнано недійсним, про надання у концесію об'єктів права комунальної власності, про створення, ліквідацію, реорганізацію та перепрофілювання підприємств, установ та організацій комунальної власності відповідної територіальної громади, відноситься до виключної компетенції міської ради.

Отже, з урахуванням наведеного, Департамент корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради повинен був в обов'язковому порядку погодити питання відмови від переважного права на купівлю частки ОСОБА_1 в статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" з міською радою (позивач-1).

Натомість, як вбачається з обставин справи, за таким погодженням Департамент корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради до позивача-1 не звертався.

При цьому слід зазначити, що відмова від переважного права на купівлю частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю за своїм змістом є правочином, оскільки є дією, яка спрямована на припинення цивільних прав (ст. 202 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 241 ЦК України, правочин, вчинений представником з перевищенням повноважень, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов'язки особи, яку він представляє, лише у разі наступного схвалення правочину цією особою.

Таким чином, зважаючи, що на теперішній час міською радою вчинена Департаментом корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради відмова від переважного права позивача на купівлю частки ОСОБА_1 у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" не схвалена, а навпаки, прийняте рішення щодо придбання належної ОСОБА_1 частки у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" за запропонованою ним ціною, що підтверджується самим фактом пред'явлення даного позову у суді, вчинена Департаментом корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради відмова від такого переважного права є перевищенням наданих йому повноважень та не припиняє цього права для Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради.

За таких обставин, діями ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо укладення договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" 21.08.2014 було порушено переважне право Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради на купівлю належної ОСОБА_1 (відповідач-2) частки.

При цьому єдиним можливим захистом порушених прав позивача-2 у даному випадку є переведення на нього прав та обов'язків покупця за договором купівлі-продажу частки від 21 серпня 2014 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Так, відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути утому числі зміна правовідношення та визнання права.

Відповідно до ч. 4 ст. 362 ЦК України у разі продажу частки у праві спільної часткової власності з порушенням переважного права купівлі, співвласник може пред'явити до суду позов про переведення на нього прав та обов'язків покупця.

Відповідно до абз. 1 п. 31 постанови № 13 Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів" продаж учасником частки (її частини) з порушенням переважного права купівлі інших учасників (частина друга статті 147 ЦК, частина друга статті 53 Закону про господарські товариства) не зумовлює недійсність такого правочину. У цьому разі будь-який учасник товариства має право пред'явити до суду позов про переведення на нього прав та обов'язків покупця за аналогією з нормою частини четвертої статті 362 ЦК.

В п.4.10 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" №4 від 25.02.2016 роз'яснено, що згідно з ч.4 ст.362 ЦК України у разі продажу частки у праві спільної часткової власності з порушенням переважного права купівлі співвласник може пред'явити до суду позов про переведення на нього прав та обов'язків покупця. Наведена норма застосовується за аналогією до випадків порушення переважного права учасника ТОВ (ТДВ) на купівлю частки у статутному капіталі. При цьому судам слід мати на увазі, що ця норма застосовується до відповідних позовів учасників товариства лише з обмеженнями, передбаченими нею.

Отже, належним способом захисту прав учасника, переважне право якого порушено, є звернення з позовом про переведення на нього прав та обов'язків покупця.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.362 ЦК України продавець частки у праві спільної часткової власності зобов'язаний письмово повідомити інших співвласників про намір продати свою частку, вказавши ціну та інші умови, на яких він її продає.

Таким чином, ця норма вказує лише на обов'язок продавця письмово повідомити інших співвласників про намір продати частку із зазначенням ціни та інших умов її продажу, чим спростовується необхідність додаткового підтвердження факту вчинення продавцем письмового повідомлення заявою учасників товариства про відмову від здійснення права переважної купівлі частки.

Доказів повідомлення позивача-2, як учасника товариства про продаж своїх часток у статутному капіталі Товариства, матеріали справи не містять.

В силу ч. 1 ст. 8 ЦК України, якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону).

Враховуючи неврегульованість чинним законодавством правових наслідків порушення переважного права учасника товариства з обмеженою відповідальністю та можливих способів захисту такого порушеного права до спірних правовідносин слід застосовувати правові наслідки, визначені у ст. 362 ЦК України, тобто змінити правовідносини, які виникли за договором купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" від 21 серпня 2014 року, шляхом переведення прав та обов'язків покупця за цим договором на Департамент корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради, задовольнивши відповідні позовні вимоги позивачів.

Враховуючи усе вищевикладене, суд вважає позовні вимоги позивачів обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсягу.

Розглянувши клопотання позивача-1, Дніпропетровської міської ради, про зобов'язання ОСОБА_11 в порядку статті 30, 65 Господарського процесуального кодексу України надати суду пояснення і висновки щодо законності відчуження часток у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" та щодо переважного права на їх придбання Департаментом корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради, правонаступником якого є Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради та залучення до участі у справі як третіх осіб без самостійних вимог на стороні позивачів Товариство з обмеженою відповідальністю "МІАЦ" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Муніципалінформсервіс", суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 30 Господарського процесуального кодексу України в судовому процесі можуть брати участь посадові особи та інші працівники підприємств, установ, організацій, державних та інших органів, коли їх викликано для дачі пояснень з питань, що виникають під час розгляду справи. Ці особи мають право знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, брати участь в огляді та дослідженні доказів. Зазначені особи зобов'язані з'явитись до господарського суду на його виклик, сповістити про знані їм відомості та обставини у справі, подати на вимогу господарського суду пояснення в письмовій формі.

Оскільки, відповідно до частини першої статті 4 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд вирішує господарські спори на підставі Конституції України, цього Кодексу, інших законодавчих актів України, міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, суд не вбачає підстав та необхідності в отриманні пояснень та висновків фізичної особи ОСОБА_11, який був учасником ТОВ "Муніципалінформсервіс" та ТОВ "Регіон-Інвест", щодо законності відчуження часток у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр" та переважного права на їх придбання Департаментом корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради. Крім того, ОСОБА_11 не відноситься до осіб, які можуть брати участь в судовому процесі відповідно до переліку, наведеному у статті 30 ГПК України.

Відповідно до ст. 27 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до прийняття рішення господарським судом, якщо рішення з господарського спору може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї з сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за клопотанням сторін, прокурора. Якщо господарський суд при прийнятті позовної заяви, вчиненні дій по підготовці справи до розгляду або під час розгляду справи встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права і обов'язки осіб, що не є стороною у справі, господарський суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору. У справах щодо майна господарських організацій, у статутному капіталі яких є корпоративні права держави, господарський суд залучає орган державної влади, що здійснює управління корпоративними правами, до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Питання щодо залучення до участі у справі третьої особи вирішується судом до прийняття рішення у справі з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес у даній справі. Саме лише зазначення в клопотанні про необхідність залучення цих осіб у якості третіх осіб не надає цим особам процесуального статуcу третіх осіб. Щодо наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні цього питання суд має з'ясувати, чи буде у зв'язку з прийняттям судового рішення з даної справи наділено новими права чи покладено на неї нові обов'язки, або змінено її наявні права та/або обов'язки, або позбавлення певних прав та/або обов'язків у майбутньому.

Як встановлено судом, спірне рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" стосується лише учасника ОСОБА_1, який володів часткою у статутному капіталі ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр", ОСОБА_2, який придбав частку у статутному капіталі товариства, що належала ОСОБА_1О за номінальною вартістю, та Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради, який відмовився від переважного права по придбанню частки ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр".

Отже, вирішення спору у даній справі щодо визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" жодним чином не вплине на права та обов'язки Товариства з обмеженою відповідальністю "МІАЦ" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Муніципалінформсервіс" щодо однієї із сторін цього спору. З прийняттям судового рішення з даної справи зазначені особи не будуть наділені новими правами, на них не буде покладено нові обов'язки, не буде змінено їх наявні права та/або обов'язки, та не відбудеться позбавлення певних прав та/або обов'язків у майбутньому.

Таким чином, клопотання позивача-1 про залучення до участі у справі у якості третіх осіб Товариства з обмеженою відповідальністю "МІАЦ" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Муніципалінформсервіс" задоволенню не підлягає.

Вирішуючи питання розподілу між сторонами витрат, пов'язані зі сплатою судового збору, господарський суд враховує наступне.

У якості доказу оплати судового збору за подання позовної заяви позивачами надано:

- платіжне доручення №647 від 16 вересня 2015 року на суму 1 218,00 грн. та квитанцію №ПН7529 від 30 червня 2016 року на суму 160,00 грн., а всього судовий збір сплачено у розмірі 1 378,00 грн. (зазначені суми сплачені Департаментом корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради);

платіжне доручення №33 від 26.01.2017 на суму 1 378,00грн. (платником є Дніпровська міська рада). З огляду на те, що позовні вимоги задоволені повністю, судові витрати, сплачені позивачами-1,2 за розгляд справи по сплаті судового збору у сумі 2756,00грн. слід віднести на відповідачів у рівних частках.

Також розподілу підлягає сума сплаченого судового збору за розгляд апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області про повернення позовної заяви без розгляду від 20.10.2016. За розгляд апеляційної скарги на ухвалу господарського суду від 20.10.2016 позивачем-1, Дніпропетровською міською радою, був сплачений судовий збір у розмірі 1 378,00 грн. (платіжне доручення №981 від 28.10.2016, а.с.19 том 1).

Згідно п.4.8 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013, № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України", якщо судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу місцевого господарського суду з числа зазначених у частині сьомій статті 106 ГПК або судом касаційної інстанції скасовано ухвалу з числа зазначених у частині четвертій статті 111 13 ГПК з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, то розподіл сум судового збору, пов'язаного з розглядом відповідних апеляційної та/або касаційної скарг, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи згідно із загальними правилами статті 49 ГПК.

Таким чином, витрати пов'язані зі сплатою судового збору за розгляд апеляційної скарги на ухвалу господарського суду від 20.10.2016 у сумі 1378,00грн. а також за розгляд касаційної скарги на постанову Дніпропетрвоського апеляційного господарського суду від 12.10.2017р. покладаються на відповідачів у рівних частках.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст 129, 233, 236-241, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Визнати недійсним рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" від 21.08.2014, яким ухвалено та затверджено відмову Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради від переважного права по придбанню частки ТОВ "Міський інформаційно-аналітичний центр".

Перевести на Департамент по роботі з активами Дніпропетровської міської ради права та обов'язки покупця частки у статутному фонді (капіталі) товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр", яка складає 60 %, що становить 4500,00 грн. за договором купівлі-продажу від 21.08.2014, укладеного між ОСОБА_1 (продавець) та ОСОБА_2 (покупець), посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Мудрецькою І.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1289.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Міський інформаційно-аналітичний центр" (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, кімната 334, ) на користь Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, ) витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,34грн., витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,34грн. за розгляд апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 20.10.2016 та витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 1102,07грн. за розгляд касаційної скарги, про що видати наказ.

Стягнути з ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1) на користь Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, ) витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,33грн., витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,33грн. за розгляд апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 20.10.2016 та витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 1102,07грн. за розгляд касаційної скарги, про що видати наказ.

Стягнути з ОСОБА_2 (АДРЕСА_2, ІПН НОМЕР_2) на користь Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75, ) витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,33грн., витрати пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 459,33грн. за розгляд апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 20.10.2016 та витрати, пов'язані зі сплатою судового збору у сумі 1102,06грн. за розгляд касаційної скарги, про що видати наказ.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного тексту судового рішення і може бути оскарженим протягом цього строку до Дніпропетровського апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 07.08.2018

Суддя С.П. Панна