ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2018м. ДніпроСправа № 904/1198/18

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Загинайко Т.В. за участю секретаря судового засідання Михайлової К.С., розглянувши справу

за позовом Приватного акціонерного товариства "УКРЕНЕРГОРЕМОНТ" (50004, м.Кривий Ріг Дніпропетровської області, вул. Гданцівська, 37 Б; ідентифікаційний код 21888124)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "СОДРУЖЕСТВО"(49127, м. Дніпро, вул. Гаванська, 17Б; ідентифікаційний код 34245231)

про стягнення 149 863 грн.11 коп.

Представники:

від позивача: Мотуз О.В. ордер №2179/001 від 01.03.2018р. адвокат

від відповідача: Польянова Я.О. - представник, довіреність від 23.03.2018р. №б/н;

Вдовіченко Д.С. - представник, довіреність №б/н від 23.03.2018р.

СУТЬ СПОРУ:

Позивач - Приватне акціонерне товариство "УКРЕНЕРГОРЕМОНТ" просить стягнути з відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "СОДРУЖЕСТВО" 149 863 грн. 11 коп., що складає 110 869 грн. 08 коп. - вартість оплаченого товару, що не відповідає вимогам якості, та 38 994 грн. 03 коп. - відшкодування понесених збитків.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 02.04.2018р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №904/1198/18, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та справу призначено до розгляду у підготовче засідання 26.04.2018р.

Відповідач у відзиві (вх.№17656/18 від 24.04.2018р.) на позовну заяву просить в позові відмовити в повному обсязі, посилаючись на те, що: - відповідачу не було надано жодного документу, оформленого відповідно до Інструкції П-7, який свідчив би про поставку відповідачем позивачу 16.01.2018р. неякісного товару - круга 260 ст. 9 ХС.; - позивач порушив п. 16 Інструкції П-7 про порядок приймання продукції, не зупинив приймання після виявлення неякісного товару; - позивачем порушено технологічний процес виготовлення валків холодної прокатки.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.04.2018р. у підготовчому засіданні (загальне позовне провадження) було оголошено перерву на 22.05.2018р.

Позивач у відповіді (вх.№20260/18 від 14.05.2018р.) на відзив вважає доводи відповідача необґрунтованими, а позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, посилаючись на те, що: - відповідач помилково зазначив, що позивач порушив порядок прийняття продукції по якості металопрокат круг 260 ст.9ХС, не зупинивши таке прийняття у момент виявлення невідповідності продукції вимогам якості; - ті недоліки товару (невідповідності вимогам ДСТУ), які було виявлено позивачем згодом, неможливо встановити при візуальному огляді товару і при його прийнятті, оскільки вони можуть бути визначені лише спеціальним порядком (ультразвукове обстеження); - при прийнятті товару позивач керувався візуальними ознаками товару та виданим відповідачем сертифікатом якості; - протокол випробувань від 07.03.2018р. №913-ЕТДЛ вказує, що товар містить пори, раковини і тріщини, тобто зазначається опис товару та його особливості; - позивач здійснив обробку поставленого товару металопрокату - круг 260 ст.9ХС і лише після цього виявив його недоліки; - позивач здійснив обробку лише частини металопрокату, після чого було виявлено невідповідність якості товару, оскільки відбулося руйнування деталі (валок), яка виготовлялась з даного металопрокату; - у зв'язку з відмовою відповідача брати участь у дослідженнях товару, позивач їх здійснював самостійно; - Товариством з обмеженою відповідальністю "Промтехдіагностіка" було виконано протокол ультразвукового контролю №-03-0158.18 від 08.02.2018р., яким досліджено частково оброблений металопрокат, і виявлено недоліки; - частина металопрокату наявна у позивача і по сьогоднішній день у стані поставки; - 07.03.2018р. на замовлення позивача Державним підприємством "Криворізький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації" було складено протокол випробувань №913-ЕТДЛ, з якого вбачається, що досліджувався саме металопрокат 260 ст.9ХС, що спростовує доводи відповідача про обробку позивачем всього поставленого товару; - позивач пред'явив позов з тих підстав, що поставлений відповідачем товар не відповідає вимогам якості (вимогам ДСТУ) саме в момент його поставки, а не з підстав неможливості використання даного товару для певних цілей.; - жоден із доводів відповідача не спрямований на доказування тієї обставини, що поставлений ним товар відповідає вимогам якості та нормам ДСТУ 5950-2000; - позивачем подано належні докази невідповідності товару вимогам якості та ДСТУ, однак відповідач заперечує проти таких доказів з формальних міркувань і не подає жодних доказів того, що товар відповідає вимогам якості, не ініціює проведення жодних експертиз; - на сьогоднішній день правова допомога, згідно доданого до позовної заяви договору, оплачена не в повному обсязі; - після її оплати в повному обсязі будуть подані відповідні докази такої оплати.

Відповідач у запереченнях (вх.№21064/18 від 17.05.2018р.) на відповідь на відзив не погоджується з обставинами, на яких ґрунтується відповідь на відзив, та має обґрунтовані заперечення щодо її змісту та вимог позивача, посилаючись на те, що: - твердження позивача, що недоліки товару (круг 260 ст.9ХС), а саме: пори, раковини, тріщини, неможливо було встановити при візуальному огляді не відповідають дійсності; - твердження позивача про те, що протокол випробувань від 07.03.2018р. №913-ЕТЛ вказує, що товар, а саме круг 260 ст.9ХС, поставлений відповідачем, містить недоліки та не відповідає ДСТУ 2590-2006, є хибним; - в самому протоколі випробувань від 07.03.2018р. №913-ЕТЛ зазначено, що результати випробувань поширюються тільки на зразки, піддані випробуванням; - згідно наданого позивачем в якості доказу протоколу випробувань від 07.03.2018р. №913-ЕТЛ було проведено випробування зварних швів, зварних з'єднань за ДСТУ EN ISO 1736-2:2014, ГОСТ 7512-82, ГОСТ 23055-78; - всі докази, надані позивачем, а саме акт від 05.02.2018р. №33-18 перевірки продукції по якості, акт від 05.02.2018р. №35-18 перевірки продукції по якості, протокол від 08.02.2018р. УЗК №-03-0158.18, звіт за результатами ультразвукового контролю валків правильного стану та протокол №158-01 стосуються перевірки якості деталі "Валок" В-3.04-02-00; - всі вищезазначені документи підтверджують факт того, що позивачем не було зупинено приймання товару (кругу 260 ст.9ХС), поставленого відповідачем; - позивач не підтвердив жодним доказом обставини, на які він посилається у підтвердження своїх вимог.

Клопотанням (вх.№21648/18 від 22.05.2018р.) про долучення доказів позивачем було долучено докази до матеріалів справи

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.05.2018р. у підготовчому засіданні (загальне позовне провадження) було оголошено перерву на 30.05.2018р.

Відповідач у поясненнях (вх.№22632/18 від 29.05.2018р.) просить в позові Приватного акціонерного товариства "Укренергоремонт" відмовити у повному обсязі, оскільки: - докази, приєднані позивачем до матеріалів справи, є лише внутрішніми документами позивача, які не підтверджують та не встановлюють факту неякісності поставленого відповідачем товару (круг 260 ст. 9ХС); - позивачем порушено порядок приймання товару за якістю, а саме пункти 1, 16, 26, 27, 33 Інструкції "Про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання по якості", затвердженої постановою Держарбітражу при Раді Міністрів СРСР №П-7 від 25.04.1966р. із змінами та доповненнями, а саме: не зупинено приймання товару; не складено Акту про приховані недоліки товару; - не надано особами (представникам відповідача), що брали участь в прийманні товару, зразків товару, що залишився в стані поставки; - зразки, на які посилається позивач, як на ті, що залишились від поставленого відповідачем товару, при передачі на випробування не було опломбовано, не оснащено їх відповідними етикетками з підписами осіб, які брали участь у відборі зразків, як того вимагає порядок приймання продукції за якістю; - позивач відмовився від складання та підписання двостороннього акту приймання продукції за якістю, тоді коли представники відповідача з'явилися за зазначеною позивачем адресою для приймання товару за якістю, складання та підписання акту; - позивачем не було здійснено вхідного контролю товару, поставленого відповідачем, як того вимагає ГОСТ 24297-87.

Позивач у додаткових поясненнях (вх.№22997/18 від 30.05.2018р.) вважає позовні вимоги доведеними, посилаючись на таке: - поставлено було один предмет металопрокатний круг 260 ст.9ХС у кількості 2 490 кг, який за окремим замовленням позивача відповідач розрізав на п'ять частин, дані обставини сторонами визнаються та не заперечуються; - із внутрішньої по підприємству позивача вимоги від 17.01.2018р. №11 вбачається, що частину металопрокату розміром 2940мм у довжину було позивачем самостійно розрізано, таким чином вийшло три частини металопрокату довжиною 948 мм; - після різки металопрокату відповідачем та подальшої різки позивачем металопрокат мав 8 частин: 1 частина довжиною 720 мм, 3 частини довжиною 950 мм, 3 частини довжиною 948мм, одна частина довжиною 96 мм; - в ході вивчення можливих причин руйнування заготовок валків при їх термічній обробці, було встановлено неналежну якість металопрокату, поставленого відповідачем, у зв'язку з чим для підтвердження або спростування даної обставини з відповідачем було узгоджено дії щодо проведення ультразвукового контролю поставленого металу; - ТОВ "Промтехдіагностика" було виконано протокол ультразвукового контролю №-03-0158.18 від 08.02.2018р., яким досліджено частково оброблений металопрокат (валки) після його точіння, однак до моменту термічної обробки і виявлено недоліки; - поставлений товар перевірено на якість двома способами, при цьому для кожного з цих способів встановлення якості було відібрано різні зразки; - жодний із доводів відповідача не спрямований на доказування тієї обставини, що поставлений ним товар відповідає вимогам якості та нормам ДСТУ 5950-2000.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 30.05.2018р. у підготовчому засіданні (загальне позовне провадження) підготовче провадження було продовжено до 01.07.2018р., оголошено перерву на 06.06.2018р.

Відповідач у запереченнях (вх.№24088/18 від 05.06.2018р.) на додаткові пояснення позивача просить в позові відмовити у повному обсязі та посилається на те, що: - позивач не надав жодного доказу того, що в нього залишився в стані поставки товар, поставлений саме відповідачем, тобто круг 260 ст. 9ХС з номером плавки 6375; - Протокол ультразвукового контролю від 08.02.2018р. №-03-0158.18 не містить жодної інформації щодо визначення якості поставленого відповідачем товару, а саме: кругу 260 сталь 9ХС; невідповідності сталі, з якої виготовлений товар, показникам якості (хімічний склад, механічний склад, сталі, з якої виготовлений товар, показникам якості (хімічний склад, механічний склад, макроструктура, інші показники) встановленим ГОСТ 5950-2000, 2590-2006; не містить номеру плавки для ідентифікації товару як такого, що дійсно поставлений відповідачем; - протокол випробувань не містить інформації про те, що для проведення випробувань позивачем було надано зразки кругу 260 зі сталі 9ХС з номером плавки 6375, тобто той товар, що було поставлено відповідачем; - в самому протоколі зазначено, що результати випробувань поширюються тільки на зразки, піддані випробуванням, а випробування проведено зварних швів, зварних з'єднань за ДСТУ ЕN ISO 17636-2:2014, ГОСТ 7512-82, ГОСТ 23055-78;- порушення технологічного процесу при виготовленні деталей валків підтверджено позивачем доданим до додаткових пояснень фото3, на якому видно, що після термічної обробки деталі валки зруйновано; - встановити такі недоліки як тріщини, пори, раковини позивач міг візуально в момент приймання товару (кругу 260 ст. 9ХС); - позивач порушив порядок приймання товару за якістю.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.06.2018р. закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті (загальне позовне провадження) на 26.06.2018р.

26.06.2018р. в судовому засіданні оголошено перерву на 03.07.2018р.

03.07.2018р. в судовому засіданні оголошено перерву на 24.07.2018р.

Судовий процес, на виконання статті 222 Господарського процесуального кодексу України, фіксувався за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

У судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представників позивача та відповідача, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи відповідачем - Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "СОДРУЖЕСТВО" позивачу - Приватному акціонерному товариству "УКРЕНЕРГОРЕМОНТ" було виставлено рахунок-фактуру від 10.01.2018р. №С-0000310 на оплату товару, а саме: металопрокат круг 260 ст. 9ХС з термічною обробкою у кількості 2 550 кг. та його порізка у кількості 4 000 на загальну суму 113 479 грн. 08 коп.

На підставі вказаного рахунку-фактури позивачем було перераховано на рахунок відповідача грошові кошти у сумі 113 479 грн. 08 коп., про що свідчить платіжне доручення від 15.01.2018р. № 36 (а.с.11).

Згідно видаткової накладної від 16.01.2018р. № 249 відповідачем здійснено поставку оплаченого позивачем товару, а саме: металопрокат круг 260 ст. 9ХС з термічною обробкою у кількості 2 490 тн. та його порізка у кількості 4 000 на загальну суму 110 869 грн. 08 коп.

При здійсненні поставки відповідачем на підтвердження якості товару було надано позивачу копію сертифікату якості від 04.09.2017р. № 53/814, виданого виробником продукції - ПАТ "Надеждинський металіргійний завод", згідно якого поставлений товар відповідає ГОСТ 5950-2000 та ГОСТ 2590-2006.

Позивач стверджує, що відповідачем було поставлено позивачу продукцію - металопрокат неналежної якості, у зв'язку з чим у позивача виникли збитки; відповідач проти цього заперечує, що і є причиною спору.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини (пункт 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України).

Як вбачається письмового договору між сторонами укладено не було.

Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків (частина 1 статті 202 Цивільного кодексу України); дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін (частина 4 статті 202 Цивільного кодексу України).

Стаття 509 Цивільного кодексу України передбачає, що зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку; зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу; зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Відповідно до статті 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку, а статтею 174 Господарського кодексу України встановлено, що господарські зобов'язання можуть виникати: - безпосередньо із закону або іншого нормативно-правового акта, що регулює господарську діяльність; - з акту управління господарською діяльністю; - з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать; - внаслідок заподіяння шкоди суб'єкту або суб'єктом господарювання, придбання або збереження майна суб'єкта або суб'єктом господарювання за рахунок іншої особи без достатніх на те підстав; - у результаті створення об'єктів інтелектуальної власності та інших дій суб'єктів, а також внаслідок подій, з якими закон пов'язує настання правових наслідків у сфері господарювання.

Згідно з частиною 1 статті 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов'язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов'язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку; майнові зобов'язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Отже, фактичні дії сторін підпадають під норми статей 11, 202, 509, 655 Цивільного кодексу України, статей 173, 175 Господарського кодексу України і свідчать про існування між сторонами відносин купівлі-продажу.

Відповідно до частини 1 статті 673 Цивільного кодексу України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу.

Якщо законом встановлені вимоги щодо якості товару, продавець зобов'язаний передати покупцеві товар, який відповідає цим вимогам (частина 4 статті 673 Цивільного кодексу України .

Як зазначено позивачем при прийнятті товару (металопрокату) повною мірою встановити його якість не виявлялось можливим, можливо було лише провести його візуальний огляд та встановити відповідність якості лише поверхнево. Також позивачем зазначено, що лише в процесі подальшої обробки товару (використання металопрокату для виготовлення з нього деталей) було встановлено, що товар не відповідає вимогам якості.

На підтвердження того, що відповідачем поставлено йому товар неналежної якості позивачем надано акти від 05.02.2018р. №33-18 та №35-18 перевірки продукції по якості, затверджені генеральним директором ПрАТ "Укренергоремонт".

Відповідно до акту від 05.02.2018р. № 33-18 комісія у складі - начальника виробництва Ляшенко А.С., контролюючого майстра Веркішанського В.А., здійснили перевірку продукції, забракованої при механічній обробці запчастин "Валок" В-3.04-02-00, в кількості 1 штука. При перевірці було виявлено, що в середині отвору діаметром 17, 5 мм розкрилися раковини до 10 мм і глибиною приблизно 10 мм. Висновок: деталь брак, металопрокат підлягає поверненню постачальнику у кількості 2 490 кг.

Згідно акту від 05.02.2018р. №35-18 комісія у складі - начальника виробництва Ляшенко А.С., інженера-технолога Паркова К.Ф., контролюючого майстра Веркішанського В.А., здійснили перевірку продукції, забракованої при виконанні термообробки деталей "Валок" В-3.04-02-00, у кількості 2 штуки. В процесі закалювання відбулося повне руйнування деталей. Висновок: брак, як наслідок неякісного металу. Комісія постановила: брак остаточний.

Як вбачається зі складених актів перевірки продукції по якості їх складено, по-перше, в односторонньому порядку - у складі комісії із працівників позивача, по-друге, в актах не зазначено, що приймалася продукція, поставлена відповідачем, а саме круг 260 ст. 9ХС з термічною обробкою відповідно до видаткової накладної від 16.01.2018р. №249.

Відповідно до постанови Верховної Ради України від 12.09.1991р. "Про порядок тимчасової дії на території України окремих актів законодавства Союзу РСР" встановлено, що до прийняття відповідних актів законодавства України на території республіки застосовуються акти законодавства Союзу РСР з питань, які не врегульовані законодавством України, за умови, що вони не суперечать Конституції і законам України.

Інструкцією про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання за якістю, затвердженою постановою Держарбітражу при Раді Міністрів СРСР від 25.04.1966р. №П-7 (надалі - Інструкція), передбачено, що приймання продукції по якості і комплектності здійснюється у точній відповідності зі стандартами, технічними умовами, Основними та Особовими умовами поставки, іншими обов'язковими для сторін правилами, а також по супровідним документам, що посвідчують якість і комплектність продукції, що поставляється, (технічний паспорт, сертифікат, посвідчення по якості, рахунок-фактура, специфікація ф т.п.) (пункт 14).

Відповідно до пункту 16 Інструкції при виявленні невідповідності якості, комплектності, маркування продукції, що поступила, тари або упаковки вимогам стандартів, технічних умов, кресленням, зразкам (еталонам) договору або даним, зазначеним у маркуванні і супровідних документах, що посвідчують якість продукції, отримувач зупиняє подальшу прийомку продукції і складає акт, у якому зазначає кількість оглянутої продукції і характер виявлених при прийманні дефектів; отримувач також повинен викликати для участі у продовженні прийомки продукції і складання двостороннього акту представника іногороднього виготовлювача (відправника), якщо це передбачено в Основних та Особих умовах поставки, інших обов'язкових правилах або договорі.

При неявці представника виготовлювача (відправника )за викликом отримувача (покупця) у встановлений строк та в випадках, коли виклик представника іногороднього виготовлювача (відправника) не є обов'язковим , перевірка якості продукції здійснюється відповідною галузевою інспекцією по якості продукції, а перевірка якості товарів - експертом бюро товарних експертиз або представником відповідної інспекції по якості; при відсутності відповідної інспекції по якості або бюро товарних експертиз у місці знаходження отримувача (покупця), при відмові їх виділити представника або неявці за викликом отримувача (покупця) перевірка здійснюється: а) за участю компетентного представника іншого підприємства (організації), виділеного керівником або заступником керівника цього підприємства (організації), або б) за участю компетентного представника громадськості підприємства-отрмувача, призначеного керівником або заступником керівника підприємства із числа осіб, затверджених рішенням фабричного, заводського або місцевого комітету профспілки цього підприємства, або в) в односторонньому порядку підприємством-отримувачем, якщо виготовлювач (відправник) дав згоду на односторонню прийомку продукції (пункт 20 Інструкції).

З матеріалів справи не вбачається, що позивачем своєчасно було викликано представника відповідача для приймання продукції по якості, докази відсутні, як і відсутні докази щодо участі у прийомці продукції представника іншого підприємства чи представника громадськості.

Також положеннями пункту 6 вказаної Інструкції передбачено, що акт про приховані недоліки продукції повинен бути складений протягом 5-ти днів після виявлення недоліків, проте не пізніше чотирьох місяців з дня надходження продукції на склад отримувача, що виявив приховані недоліки, якщо інші строки не встановлені обов'язковими для сторін правилами.

Прихованими недоліками визнаються такі недоліки, які не могли бути виявлені при звичайній для даного виду продукції перевірці і виявлені лише в процесі обробки, підготовки до монтажу, в процесі монтажу, випробування, використання і зберігання продукції (абзац 6 пункту 9 Інструкції).

Позивачем не надано доказів на підтвердження складання акту про приховані недоліки.

Матеріали містять лист відповідача від 02.02.2018р. про виклик повноважного представника для огляду товару та вирішення питання про заміну товару неналежної якості або повернення товару та відповідного повернення сплачених за товар грошових коштів.

Проте, доказів, на підставі чого позивач дійшов висновку щодо заміни товару неналежної якості, матеріали справи не містять.

Як вбачається відповідач у листі від 06.02.2018р. №112, спрямованому позивачу, просив організувати проведення ультразвукового контролю всього металопрокату, що залишився у стані поставки, тобто металопрокату, що не піддавався термічній та механічній обробці.

Матеріали справи містять наданий позивачем Протокол від 08.02.2018р. №-03-0158.18 ультразвукового контролю валків правильного стану, складений Товариством з обмеженою відповідальністю "ПромТехДіагностика", який містить Звіт за результатами ультразвукового контролю валків правильного стану, відповідно до якого Товариство з обмеженою відповідальністю "ПромТехДіагностика" виконує роботи з експертного обстеження відповідно до дозволів Державної служби України з питань праці №32.17.30 та №33.17.30 дійсне до 18.09.2022р., Свідоцтво про атестацію випробувальної лабораторії на право проведення вимірів у сфері дії державногометрологічного нагляду № ПЕ0051/2014, дійсне до 12.08.2019р., а також містить протокол від 07.02.2018р. №158-01 за результатами ультразвукового контролю валків правильного стану.

Із протоколу від 07.02.2018р. № 158-01 за результатами ультразвукового контролю валків правильного стану, складеного Товариством з обмеженою відповідальністю "ПромТехДіагностика", вбачається, що ультразвуковий контроль виконаний по ДСТУ EN10228-3-2011, ГОСТ 14782-86, за результатами якого, встановлено, що на валках № 1, № 2, № 3, № 4 (матеріал валків - 9ХС) виявлені ділянки з недопустимими сильними зменшеннями донного луна-сигналу. В зв'язку з виявленням на всіх валках ослаблення донного луна-сигналу перевищуючого рівень реєстрації необхідне проведення подальшого дослідження (згідно таблиці № 5 ДСТУ EN 10228-3-2011).

Отже, позивачем було проведено ультразвуковий контроль валків, а не металопрокату у стані поставки.

Проте, відповідно до матеріалів справи відповідачем було поставлено позивачу круг 260 ст. 9ХС, а не валки, ультразвуковий контроль яких проведено відповідно до Протоколу ультразвукового контрою від 08.02.2018р.

Матеріали справи не містять будь-яких доказів, які б підтверджували, що валки, ультразвуковий контроль яких проводився відповідно до Протоколу ультразвукового контрою від 08.02.2018р., виготовлені саме з того металопрокату (круг 260), який було поставлено відповідачем відповідно до видаткової накладної від 16.01.2018р. №249. Зазначення у Протоколі від 07.02.2018р. №158-01 матеріалу валків - сталь 9ХС також не може свідчити, що вказані валки були виготовлені саме з того металопрокату, який було поставлено відповідачем.

Як вбачається позивачем було спрямовано відповідачу претензії від 13.02.2018р. №62-18 та від 22.02.2018р. № 77-18, відповідно до яких позивач вимагав повернення грошових коштів у сумі 110 869 грн. 08 коп., які були сплачені останнім за 2 490 кг. неякісного товару.

В листі від 01.03.2018р. № 205 відповідач повідомив позивача, що для повної та обґрунтованої відповіді на вказані претензії йому необхідно надіслати конструкторську, нормативно-технічну документацію та застосування її у відповідності з протоколами дозволу, у тому числі, карту технологічного процесу та технологію виготовлення валків стану холодного прокату В-3.04-02.00 і В-3.04-02-01.

Позивачем у листі від 02.03.2018р. №92-18 було повідомлено відповідача, що запитувані ним документи не мають жодного відношення до суті заявленої претензії

Позивачем у якості доказів поставки продукції неналежної якості також надано протокол випробувань від 07.03.2018р. №913-ЕТДЛ, складений на замовлення позивача Державним підприємством "Криворізький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації", згідно якого були піддані випробуванням зразки зі сталі 9ХС, які за результатами випробувань містять пори, раковини, тріщини.

З наданого протоколу випробувань не вбачається, що зразки зі сталі 9ХС стосуються саме того металопрокату (круг 260), який було поставлено відповідачем, належним чином складений акт відбору зразків матеріали справи не містять, відсутній.

Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу; способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, в тому числі, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

За приписами пункту 1 частини 2 статті 22 Цивільного кодексу України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Відповідно до статті 224 Господарського процесуального кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено; під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно зі статтею 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включається, зокрема, вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; при визначенні розміру збитків, якщо інше не передбачено законом або договором, враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов'язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі якщо вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків.

Відповідно до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України).

Позивачем не доведено належними та допустимими доказами поставку йому відповідачем неякісної продукції та наявність у нього збитків у сумі 38 994 грн. 03 коп., тому підстави для задоволення позову відсутні.

Згідно з частиною 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

У відповідності до вимог пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином, судовий збір у справі слід віднести за рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Україна".

Керуючись статтями 123, 129, 232, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства "УКРЕНЕРГОРЕМОНТ" (50004, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, вул. Гданцівська, 37 Б; ідентифікаційний код 21888124) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "СОДРУЖЕСТВО" (49127, м. Дніпро, вул. Гаванська, 17Б; ідентифікаційний код 34245231) про стягнення 149 863 грн.11 коп. - відмовити.

Судові витрати віднести за рахунок Приватного акціонерного товариства "УКРЕНЕРГОРЕМОНТ".

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпропетровського апеляційного господарського суду через Господарський суд Дніпропетровської області.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.В. Загинайко

Дата підписання рішення,

оформленого відповідно до статті 233 ГПК України,

03.08.2018р.