КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у задоволенні відводу

"31" липня 2018 р. Справа№ 910/10059/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Чорногуза М.Г.

суддів: Калатай Н.Ф.

Пашкіної С.А.

без виклику представників сторін

розглянувши питання про відвід судді ОСОБА_1. від розгляду справи №910/10059/17 за клопотанням заступника Генерального прокурора України

в процесі розгляду апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" на рішення Господарського суду міста Києва від 09.11.2017 у справі №910/10059/17

за позовом Tactical Business LLP

до Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Торгово-логістичний комплекс "Арктика"

про стягнення 124 329 937,00 грн.,

за зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України"

до 1)Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-логістичний комплекс "Арктика";

2) Tactical Business LLP

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Публічного акціонерного товариства "Златобанк"

про визнання правочину недійсним,

за позовом третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору - Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-логістичний комплекс "Арктика"

до Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України"

про стягнення 91 200 795,66 грн.

за участю Генеральної прокуратури України, -

в с т а н о в и в :

24 липня 2018 року від заступника Генерального прокурора надійшло клопотання про відвід судді у справі №910/10059/17, у якому заявлено про відвід судді ОСОБА_1. (т.VIII, а.с. 157-158).

Вказане клопотання мотивовано тим, що: "до складу судової колегії у справі входить суддя Київського апеляційного господарського суду ОСОБА_1., стосовно якого 23.07.2018 Генеральним прокурором України до Вищої ради правосуддя направлено скаргу щодо дисциплінарного проступку та притягнення до відповідальності при розгляді справи №910/4715/16. Підставою звернення Генерального прокурора України до Вищої ради правосуддя є невжиття суддею ОСОБА_1. передбачених законом заходів до розгляду справи №910/4715/16 в апеляційному порядку у встановлені строки. Зазначені обставини мають місце і при розгляді справи №910/10059/17."

Заступник Генерального прокурора зазначає, що: "ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 26.04.2018 справу №910/10059/17 прийнято до провадження колегією суддів за головуванням судді ОСОБА_1. Водночас суддею не вжито заходів щодо розгляду справи у встановлені Господарським процесуальним кодексом строки" та те, що: "Направлення прокурором до Вищої ради правосуддя скарги щодо дисциплінарного проступку судді Київського апеляційного господарського суду ОСОБА_1. може стати причиною його упередженого ставлення до справ за участю органів прокуратури та призвести до винесення необґрунтованого судового рішення."

У додатках до заяви визначено супровідний лист до скарги щодо дисциплінарного проступку та притягнення до дисциплінарної відповідальності при розгляді справи №910/4715/16.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. (ч. 3 ст. 39 ГПК України).

Враховуючи, що колегія суддів (головуючий суддя - ОСОБА_1., судді Гончаров С.А., Тищенко О.В.) визнала заяву заступника Генерального прокурора про відвід головуючого судді (судді-доповідачі): ОСОБА_1. від участі у розгляді справи №910/10059/17 необґрунтованою, ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 24.07.2018 р. зупинено провадження у справі №910/10059/17, матеріали справи №910/10059/17 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 ГПК України (т.VIII, а.с. 162-164).

Протоколом автоматизовано розподілу справи між суддями від 30.07.2018 р. для розгляду заяви Заступника Генерального прокурора про відвід судді ОСОБА_1. та ухвали Київського апеляційного господарського суду від 24.07.2018 р. сформовано колегію суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Чорногуз М.Г., судді - Калатай Н.Ф., Пашкіна С.А.

Відповідно до ч.ч. 7, 8 ст. 39 ГПК України, питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів у складі: головуючий суддя - Чорногуз М.Г., судді - Калатай Н.Ф., Пашкіна С.А., розглянувши клопотання Генерального прокурора про відвід судді у справі №910/10059/17, у якому заявлено про відвід судді ОСОБА_1., дійшла висновку про його необґрунтованість, виходячи з наступного.

Визначене ст.ст. 38, 42 ГПК України право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи.

Згідно з п. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом ч. 3 ст. 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Підстави для відводу (самовідводу) суддів визначено статтями 35, 36 ГПК України.

У клопотання про відвід судді у справі №910/10059/17 викладено посилання на п. 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України.

Відповідно до ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

За змістом ст. 36 ГПК України, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 р., ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 р. № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

В п. 66 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява № 7577/02) від 03.05.2007 р. суд нагадує, що: "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі."

Як зауважував Європейський суд з прав людини, суддя є безсторонній, поки зворотне не буде доведено (справа Ле Конт, Ван Левен і Де Мейер проти Бельгії, останній абзац п.58).

Із клопотання про відвід судді у справі №910/10059/17 вбачається, що підставою відводу є звернення Генеральної прокуратури до Вищої ради правосуддя скарги щодо дисциплінарного проступку та притягнення до дисциплінарної відповідальності при розгляді справи №910/4715/16 з підстав перебування справи №910/4715/16 у провадженні судді ОСОБА_1. понад 8 місяців та те, що направлення цієї скарги "може стати причиною його упередженого ставлення до справ за участю органів прокуратури та призвести до винесення необґрунтованого судового рішення."

Відповідно до положень ч. 4 ст. 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв'язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов'язані з прийняттям суддями рішень з інших справ (абз. 2 п. 1.2.1. постанови пленуму ВГСУ від 26.12.2011 р. №18).

Колегія суддів не вбачає підстав задоволення Клопотання про відвід судді у справі №910/10059/17 з вищезазначених підстав, так як викладені у ньому доводи фактично зводяться до незгоди з процесуальними діями, вчиненими суддею ОСОБА_1 у іншій справі №910/4715/16, а доводи заступника Генерального прокурора про те, що подання скарги на дії судді ОСОБА_1. "може стати причиною його упередженого ставлення до справ за участю органів прокуратури та призвести до винесення необґрунтованого судового рішення" є припущеннями та жодним чином не обґрунтовані.

Обставини ж викладені у скарзі адресованій Вищій раді правосуддя (щодо розгляду справи №910/4715/16) можуть бути предметом розгляду вказаним органом у визначеному законодавством порядку, а не об'єктивною підставою для відводу зазначеного судді.

Щодо наведених в обґрунтування клопотання доводів про те, що суддею ОСОБА_1 не вжито заходів щодо розгляду справи №910/10059/17 у встановлені ГПК України строки, "у зв'язку з чим справа перебуває у його провадженні близько 3 місяців" слід зазначити наступне.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.04.2018 р., на підставі того, що ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 24.04.2018 задоволено заяву колегії суддів у складі: головуючий суддя - Разіна Т.І., судді: Чорна Л.В., Яковлєв М.Л. про самовідвід у справі №910/10059/17, для розгляду справи № 910/10059/17 сформовано судову колегію у складі головуючий суддя ОСОБА_1., судді: Гончаров С.А., Куксов В.В. (т.VII, а.с. 253).

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 26.04.2018 р. апеляційну скаргу ПАТ "Державний ощадний банк України" на рішення Господарського суду міста Києва від 09.11.2017 р. у справі № 910/10059/17 прийнято до провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя ОСОБА_1., судді: Гончаров С.А., Куксов В.В. та призначено її розгляд на 31.05.2018 р. (т.VII, а.с. 254-256).

Відповідно до ч. 1 ст. 273 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції розглядається протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок (ч. 1 ст. 116 ГПК України).

Отже останнім днем строку розгляду апеляційної скарги ПАТ "Державний ощадний банк України" на рішення Господарського суду міста Києва від 09.11.2017 р. у справі № 910/10059/17 колегією суддів у складі: головуючий суддя - ОСОБА_1., судді - Гончаров С.А., Куксов В.В. є 25.06.2018 р. (оскільки 24.06.2018 р., на яке припадає останній день 60-ти денного строку припадає на неділю).

31 травня 2018 року у зв'язку з перебуванням у відпустці судді Куксова В.В., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 910/10059/17 сформовано судову колегію у складі головуючий суддя - ОСОБА_1., судді - Гончаров С.А., Тищенко О.В. (т.VIІI, а.с. 31).

31 травня 2018 року Ухвалою Київського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ПАТ "Державний ощадний банк України" на рішення Господарського суду міста Києва від 09.11.2017 р. у справі № 910/10059/17 прийнято до провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя ОСОБА_1., судді: Гончаров С.А., Тищенко О.В. та призначено її розгляд на 26.06.2018 р. (т.VII, а.с. 32-33).

У вказаній ухвалі також зазначено про те, що "31.05.2018 розгляд справи №910/10059/17 за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" на рішення Господарського суду міста Києва від 09.11.2017 (повний текст рішення складено 17.11.2017) - не відбувся. У зв'язку з перебуванням судді Куксова В.В., який входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, у відпустці, здійснити розгляд справи у визначеному складі суду - неможливо", а також з посиланням на ч. 14 ст. 32 ГПК України та визначенням протоколом від 31.05.2018 р. іншого складу суду, апеляційний суд вирішив розпочати апеляційний розгляд справи №910/10059/17 по суті новим складом колегії суддів.

26 червня 2018 року Ухвалою Київського апеляційного господарського суду (у складі: головуючий суддя - ОСОБА_1., судді - Гончаров С.А., Тищенко О.В.) оголошено перерву в судовому засіданні у справі № 910/10059/17 до 24.07.2018 р. (т.VIІI, а.с. 59-60).

24 липня 2018 року від заступника Генерального прокурора надійшло клопотання у справі №910/10059/17 про відвід судді ОСОБА_1. (т.VIII, а.с. 157-158). колегія суддів Київського апеляційного господарського суду (головуючий суддя - ОСОБА_1., судді Гончаров С.А., Тищенко О.В.) визнала заяву заступника Генерального прокурора про відвід головуючого судді (судді-доповідачі): ОСОБА_1. від участі у розгляді справи №910/10059/17 необґрунтованою та ухвалою від 24 липня 2018 року зупинила провадження у справі №910/10059/17, матеріали справи №910/10059/17 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 ГПК України (т.VIII, а.с. 162-164).

За змістом ч. 14 ст. 32 ГПК України, у разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті.

Враховуючи викладене, з урахуванням положень чинного процесуального законодавства, останнім днем строку розгляду апеляційної скарги ПАТ "Державний ощадний банк України" на рішення Господарського суду міста Києва від 09.11.2017 р. колегією суддів у складі головуючого судді - ОСОБА_1., судді - Гончаров С.А., Тищенко О.В. (без урахування строку на який зупинено провадження у справі) є 30.07.2018 р. (оскільки останній день шестидесятиденного строку припадає на вихідний/неробочий день 29.07.2018 р.).

Стосовно строку апеляційного розгляду, колегія суддів зазначає, що розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи та поведінка заявників.

Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає, що дії судді ОСОБА_1. вчинено у відповідності з вимогами процесуального права, а наведені у обґрунтування клопотання доводи про те, що суддею ОСОБА_1 не вжито заходів щодо розгляду справи №910/10059/17 у встановлені ГПК України строки, також свідчать про фактичну незгоду заступника Генерального прокурора з процесуальними діями судді ОСОБА_1. в межах розгляду справи №910/10059/17.

Враховуючи викладене та те, що у заяві не було наведено будь-яких доказів упередженості судді ОСОБА_1., а також не доведено наявності об'єктивних обставин з якими положення ст.ст. 35, 36 ГПК України пов'язують можливість задоволення заяви про відвід суддів, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання заступника Генерального прокурора про відвід судді (ОСОБА_1.) у справі №910/10059/17, а тому вказане клопотання підлягає відхиленню.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (ч. 7 ст. 39 ГПК України).

Керуючись ст.ст. 35, 36, 39, 234 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні Клопотання заступника Генерального прокурора про відвід судді у справі №910/10059/17 - відмовити.

2. Матеріали справи №910/10059/17 повернути для передачі визначеній протоколом від 31.05.2018 р. колегії суддів у складі: головуючий суддя - ОСОБА_1., судді - Гончаров С.А., Тищенко О.В. у справі №910/10059/17.

Ухвала якою вирішується питання про відвід відповідно до ст. 39 та ч. 2 ст. 235 ГПК України набирає законної сили з моменту її підписання суддями та з урахуванням положень ч. 3 ст. 287 ГПК України оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя М.Г. Чорногуз

Судді Н.Ф. Калатай

С.А. Пашкіна