УХВАЛА

м. Київ

30.07.2018Справа № 910/9845/18
Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Експобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Кашути Дмитра Євгеновича, м. Київ

до Публічного акціонерного товариства "Київенерго", м. Київ

про скасування боргу та зобов'язання чинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "Експобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Кашути Дмитра Євгеновича (позивач) звернулось до суду з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства "Київенерго" (відповідач) про визнання заборгованості за позивачем у розмірі 111 791,90 грн. безпідставною та такою, що підлягає скасуванню, зобов'язання відповідача списати з особового рахунку позивача заборгованість у розмірі 111 791,90 грн. та припинити нараховувати заборгованість.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Відповідно до ч. 2. ст. 164 ГПК України позивач зобов'язаний до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Так, позивач у своїй позовній заяві просить суд визнати заборгованість за позивачем у розмірі 111 791,90 грн. безпідставною та такою, що підлягає скасуванню, зобов'язати відповідача списати з особового рахунку позивача заборгованість у розмірі 111 791,90 грн. та припинити нараховувати заборгованість, проте позивачем не зазначено яким актом законодавства або договором передбачено обраний ним спосіб захисту свого права.

Згідно п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В порушення названої норми процесуального кодексу, позивачем не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових, копії яких додано до заяви.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

За приписами ч. 1 ст. 172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

За змістом Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009р., про прийняття до пересилання реєстрованого поштового відправлення (в тому числі листа) відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" видається розрахунковий документ, що підтверджує надання такої послуги (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві є бланк опису вкладень, який згідно з п.61 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009р., заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

З наданого позивачем опису вкладення у цінний лист з відбитком календарного штемпелю підприємства поштового зв'язку за 20.07.2018р. про направлення на адресу відповідача документів, вбачається, що позивачем були внесені виправлення до нього щодо адреси отримувача (відповдача), що за змістом Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009р. не допускається, відтак такий опис вкладення у цінний лист не може вважатись належним доказом виконання позивачем приписів ст. ст. 164, 172 ГПК України.

Крім того, з наданого позивачем опису вкладення у цінний лист з відбитком календарного штемпелю підприємства поштового зв'язку за 24.07.2018р. про направлення на адресу відповідача документів, вбачається, що позивачем було надіслано останньому 1 предмет - копію акту звіряння розрахунків за теплову енергію від 31.10.2017р., натомість до позовної заяви надано копії актів звіряння розрахунків за теплову енергію на 3 арк. (серед яких між іншого відсутній акт, датований 31.10.2017р.), тобто позивачем не надіслано на адресу відповідача копії всіх документів, доданих до позовної заяви, з якою він звернувся до суду за захистом свого порушеного права.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

У відповідності до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як передбачено ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як було зазначено вище, позивачем у своїй позовній заяві заявлено 3 немайнові вимоги, а саме визнання заборгованості за позивачем у розмірі 111 791,90 грн. безпідставною та такою, що підлягає скасуванню (1), зобов'язання відповідача списати з особового рахунку позивача заборгованість у розмірі 111 791,90 грн. (2) та припинити нараховувати заборгованість (3), за які позивач враховуючи положення названих вище норм Закону України "Про судовий збір" мав сплатити судовий збір у розмірі 5 286,00 грн. (1 762,00 грн. х 3) як за кожну вимогу немайнового характеру, натомість позивачем сплачено судового збору на суму 1 762,00 грн., тобто як за одну вимогу та у меншому розмірі, ніж передбачено законом, недоплата судового збору становить 3 524,00 грн.

З огляду на викладене позовна заява підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 162, 164, 172, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Експобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Кашути Дмитра Євгеновича без руху.

2. Встановити Публічному акціонерному товариству "Комерційний банк "Експобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Кашути Дмитра Євгеновича строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити Публічному акціонерному товариству " "Комерційний банк "Експобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Кашути Дмитра Євгеновича спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надання обґрунтування обраного способу захисту;

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових, копії яких додано до заяви;

- надання доказів направлення відповідачеві копії позовної заяви з вичерпним переліком доданих до неї документів (з зазначенням за наявності номеру та дати документу) в порядку, визначеному ст. 172 ГПК України;

- надання доказів оплати судового збору за подання позовної заяви у розмірі 3 524,00 у встановленому порядку (за реквізитами Господарського суду міста Києва);

- копії наданих на виконання даної ухвали документів надіслати на адреси інших учасників справи, докази чого надати суду.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя С.М. Морозов