ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

25.06.2018р. м.Харків № 905/1173/18 Господарський суд Донецької області у складі судді Ніколаєвої Л.В., розглянувши матеріали за вх. № 12813/18 від 20.06.2018р.

за позовом Керівника Красноармійської прокуратури в інтересах держави в особі Мирноградської міської ради

до відповідача Фізичної особи - підприємця Мухутдінова Юрія Равілійовича

про стягнення 125 735,09 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Красноармійської прокуратури в інтересах держави в особі Мирноградської міської ради звернувся до господарського суду Донецької області з позовом про стягнення з ФОП Мухутдінова Ю.Р. збитків у розмірі 124 735,09 грн., завданих використанням земельних ділянок з кадастровими номерами :01:003:0004 та :003:0189, які розташовані за адресою: Донецька обл., м. Мирноград Донецької області, вул. Читинська, 1, без правовстановлюючих документів.

В обґрунтування позовних вимог Керівник Красноармійської прокуратури посилається на набуття відповідачем права власності на об'єкти нерухомості, які розташовані на спірних земельних ділянках, та не оформлення останнім орендних правовідносин щодо користування цими земельними ділянками.

При цьому, в обґрунтування підстав представництва інтересів держави в особі Мирноградської міської ради Керівник Красноармійської прокуратури посилається на бездіяльність органу, уповноваженого на виконання функцій у спірних правовідносинах, нездійснення контролю за додержанням земельного законодавства на відповідній території, що призвело до безоплатного користування відповідачем цими земельними ділянками та ненадходження коштів до місцевого бюджету.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ст.53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Згідно ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 з урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо.

Поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов'язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Прокурори подають до господарського суду позови саме в інтересах держави, а не в інтересах підприємств, установ і організацій незалежно від їх підпорядкування і форм власності.

Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

За приписами ч.4 ст.11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово декларував позицію про те, що вже сама присутність прокурора на судовому процесі на боці однієї зі сторін ставить під загрозу принцип рівності та справедливий баланс між сторонами, участь прокурора може створювати відчуття нерівності у сторони (пункти 30-33 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Менчинська проти Росії», пункт 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мартіні проти Франції»).

Таким чином, участь прокурора у судовому процесі має бути обґрунтована, не допускається здійснення прокурором представництва інтересів у суді особи або органу без наявності чіткого та законного обґрунтування необхідності такої участі, оскільки інакше буде порушено принцип рівності сторін при розгляді господарського спору.

Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Мирноградська міська рада, яку Керівником Красноармійської прокуратури визначено у позовній заяві, як орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є юридичною особою з ідентифікаційним кодом - 04052956, організаційно - правовою формою - орган місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 16 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.

Згідно ст.12 ЗК України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить: розпорядження землями територіальних громад; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу; здійснення контролю за використанням та охороною земель комунальної власності, додержанням земельного та екологічного законодавства.

Відповідно до ст. 33 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, в т.ч. делеговані повноваження: здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

У ст.18 - 1 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Отже, Мирноградська міська рада є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю, в т.ч. здійснювати захист своїх прав та охоронюваних законом інтересів у судовому порядку. При цьому, Керівником Красноармійської прокуратури у позовній заяві жодним чином не обґрунтовано неможливість здійснення Мирноградською міською радою такого захисту, та з доданих до неї документів такі обставини також не вбачаються.

Разом з тим, з доданих до позовної заяви документів вбачається, що міською радою та її виконавчим комітетом направлялися на адресу відповідача листи від 16.03.2016р. № 01-18-018, від 29.04.2016р. № 01-18-053 про необхідність проведення інвентаризації земельної ділянки, що знаходиться у фактичному користуванні відповідача під об'єктом нерухомого майна, реєстрації права на цю земельну ділянку у встановленому законом порядку, та повідомлення від 16.02.2018р. № б/н, в якому запропоновано у 10 - денний строк з дня отримання даного повідомлення розглянути матеріали щодо визначення збитків, які завдані міській раді та підлягають відшкодуванню відповідачем, повідомити в письмовій формі виконавчий комітет міської ради про результати їх розгляду. При цьому, у повідомленні зазначено про те, що у разі визнання відповідачем вимог щодо розміру збитків, їх добровільне відшкодування може бути здійснено в досудовому порядку шляхом укладання відповідного договору, а у разі відмови добровільно відшкодувати завдані збитки, виконавчим комітетом буде підготовлено позов до суду про примусове відшкодування збитків та вжиття інших заходів, спрямованих на поновлення порушених прав територіальної громади у сфері земельних відносин. Такі обставини свідчать про те, що уповноваженим органом самостійно вживаються заходи щодо контролю за додержанням земельного законодавства, отримання плати за використання землі, та, відповідно, щодо поновлення своїх прав та охоронюваних законом інтересів.

Крім того, господарський суд вважає за необхідне зазначити і про те, що з опису вкладення від 15.06.2018р., яке додане до позовної заяви, вбачається, що повідомлення про представництво інтересів держави надіслано Мирноградській міській раді одночасно з позовною заявою, що, в свою чергу, не може бути розцінене саме як попереднє повідомлення відповідної особи про представництво в розумінні ст.23 ЗУ «Про прокуратуру».

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для звернення Керівника Красноармійської прокуратури до суду з даним позовом та про повернення позовної заяви і доданих до неї документів згідно з п. 4 ч.5 ст.174 ГПК України, яким встановлено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Керуючись ст.ст.174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву та додані до неї документи Керівнику Красноармійської прокуратури.

Додаток: позовна заява і додані до неї матеріали на 65 арк., акт ГСДО від 20.06.2018р. №157, поштовий конверт.

Ухвалу складено та підписано 25.06.2018р.

Ухвала набирає законної сили 25.06.2018р. та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Донецького апеляційного господарського суду через господарський суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складання ухвали.

Суддя Л.В. Ніколаєва