РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

01.08.2018Справа № 910/5621/18
За позовом Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва "Київміськсвітло"

до Публічного акціонерного товариства "Трест"Київелектромонтаж"

про стягнення 76 315,00 грн.

Суддя Усатенко І.В.

Без виклику учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулось з позовом Комунальне підприємство електромереж зовнішнього освітлення м. Києва "Київміськсвітло" до Публічного акціонерного товариства "Трест "Київелектромонтаж" про стягнення 76315,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач не повернув надміру сплачені за договором підряду від 24.10.2016 № 03-КР кошти у сумі 76315,00 грн. Переплату виявлено при здійсненні аудиторської перевірки та зафіксовано у аудиторському звіті від 28.02.2018 № 070-5-13/15. В зв'язку з чим позивач просить стягнути надміру сплачені кошти у судовому порядку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.05.2018 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, надано відповідачу строк на подання відзиву - протягом 15 днів з дати вручення йому ухвали про відкриття провадження у справі.

11.02.2018 до канцелярії суду відповідач подав клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 18.06.2018 у задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства "Трест"Київелектромонтаж" про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовлено.

Відзив на позовну заяву поданий відповідачем через канцелярію суду 11.06.2018. Відповідач проти позову заперечує, посилаючись на ту обставину, що аудиторський звіт від 28.02.2018 № 070-5-13/15 не є належним та допустимим доказом завищення плати за договором, оскільки, містить дані, які не підлягають аналізу та є суперечливими. Також позивачем надано пояснення, щодо використаних ним матеріалів та виконаних робіт саме на оплачену позивачем суму та обґрунтовано вказані витрати саме у понесеному розмірі. Відповідач зазначає, що акти та довідки були складені згідно вимог чинного законодавства та містять достовірні дані в рамках кошторису та підтверджують реально виконані роботи та використані матеріали, які позивачем оплачені у відповідному розмірі. Відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 18.06.2018 продовжено встановлений судом строк для подання відзиву до 12.06.2018 та прийнято поданий відповідачем відзив з додатками до розгляду.

Відповідно до ст. 252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд м. Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Частина 1 статті 202 ЦК України передбачає, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Згідно ч. 1 статті 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Відповідно до ч. 2 статті 509 ЦК України зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно п.1 ч. 2 статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частина 1 статті 626 ЦК України передбачає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

24.10.2016 між Комунальним підприємством електромереж зовнішнього освітлення м. Києва "Київміськсвітло" (замовник) та Публічним акціонерним товариством "Трест "Київелектромонтаж" (підрядник) укладено договір № 03-КР, в порядку та на умовах, визначених цим договором, підрядник бере на себе зобов'язання власними силами та засобами, з використанням власних матеріальних ресурсів, на власний ризик виконати і здати в обумовлений цим Договором строк роботи з капітального ремонту мережі зовнішнього освітлення (надалі - Роботи) за адресою: Голосіївський парк імені Максима Рильського, ПВ-6282, 6831 у Голосіївському районі м. Києва (надалі - Об'єкт) відповідно до вимог Замовника, які містяться в дефектному акті та інвесторській кошторисній документації (надалі разом - проектна документація), а Замовник зобов'язується прийняти закінчені Роботи та оплатити їх вартість (п. 1.1 договору).

Згідно п. 1.3, 1.4, 1.5 договору Обсяги Робіт за цим Договором можуть бути змінені у разі внесення Замовником змін у дефектний акт, які викличуть відповідні зміни обсягів Робіт. Умови Договору визначені відповідно до документації конкурсних торгів Замовника та акцептованої конкурсної пропозиції Підрядника. Істотні умови Договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов'язань Сторонами у повному обсязі, крім випадків, передбачених частиною 5 статті 40 Закону України «Про здійснення державних закупівель», у тому числі: а)зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; б) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; продовження строку дії договору та виконання зобов'язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об'єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; в) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); г) зміни ціни у зв'язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок.

Зміст Робіт, терміни їх виконання та передачі: результатів Замовнику визначаються календарним планом виконання Робіт, який є невід'ємним додатком до Договору (Додаток 1) і може в межах строку дії договору коригуватися та змінюватися у разі виникнення об'єктивних обставин, до спричинили затримку його виконання. Зміни до календарного плану вносяться шляхом підписання Сторонами додаткової угоди до цього Договору та нової редакції календарного плану виконання Робіт.

Відповідно до п. 2.1, 2.2, 2.4 2.6 договору, роботи та матеріальні ресурси, що використовуються для їх виконання, повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів у галузі будівництва, проектній документації та умовам цього Договору. Відповідальність за якість виконаних Робіт, використаних матеріалів несе Підрядник. Роботи, виконані з використанням матеріальних ресурсів, що не відповідають установленим вимогам, Замовником не оплачуються. Замовник протягом усього періоду виконання робіт по Договору з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва забезпечує здійснення технічного нагляду відповідно до Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 р. № 903. У разі виявлення протягом періоду виконання Робіт відхилень від проектних рішень, виявленні невідповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням та вимогам нормативних документів Замовник має право видати Підряднику вимогу про усунення допущених недоліків, а за необхідності - про призупинення робіт. Матеріальні ресурси, які не відповідають нормативним вимогам, мають негайно усуватися з Об'єкту і замінюватись за рахунок Підрядника. Перевірки Замовником якості виконаних Робіт та матеріальних ресурсів не звільняють Підрядника від відповідальності за їх відповідність визначеним вимогам.

Договірна ціна (вартість) Робіт за цим Договором становить 5 992 320,00 (П'ять мільйонів дев'ятсот дев'яносто дві тисячі триста двадцять грн. 00 коп.) гривень, у тому числі 20% ПДВ у сумі - 998 720,00 (дев'ятсот дев'яносто вісім тисяч сімсот двадцять грн.00 коп.) гривень і відповідає конкурсній пропозиції Підрядника, як переможця відкритих торгів, і зазначається в Договірній ціні, яка разом з кошторисними розрахунками Підрядника є невід'ємною частиною Договору (Додаток 2). Кошторисна документація Підрядника складена в межах інвесторської кошторисної документації по якій отримано позитивний звіт державної експертизи. Договірна ціна є твердою на весь обсяг Робіт і не уточнюється та не змінюється, За винятком випадків, що не суперечать Закону України "Про здійснення державних закупівель", а саме: а) Замовник вносить зміни до дефектного акту; б) в процесі виконання Робіт в дефектному акті виявлено безперечні помилки, які не було виявлено на стадії складання Договірної ціни; в) виникають обставини непереборної сили - надзвичайні обставини та події, які Сторони не могли передбачити під час укладання Договору. Якщо фактична вартість закінчених Робіт перевищує вартість, яка визначена пунктом 3.1 Договору, всі пов'язані з цим витрати несе за свій рахунок Підрядник. Взаєморозрахунки по Договору проводяться на підставі виконаних обсягів Робіт і а їхньої вартості згідно твердої Договірної ціни. (п. 3.1 - 3.5 договору).

Відповідно до п. 4.1, 4.3, 4.4, 4.6, 4.8 договору, з метою обліку виконаних Робіт, проведення їх оплати відповідно до Договору, Сторони підписують Акт приймання виконаних будівельних робіт за примірною формою № КБ-2в (далі - Акт КБ-2в) та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт /та витрати/ за примірною формою №КБ-3 (далі - Довідка КБ-3). Розрахунки по Договору здійснюються поетапно проміжними платежами за кожний звітний місяць в межах 80% вартості виконаних протягом звітного місяця обсягів Робіт шляхом перерахування безготівкових сум грошових коштів на поточний рахунок Підрядника. Підставою для здійснення проміжних розрахунків є підписані Сторонами Акт КБ- 2в та Довідка КБ-3, які складаються Підрядником в двох примірниках і передаються до 28 числа звітного місяця уповноваженому представнику Замовника, що здійснює технічний нагляд. Уповноважений представник Замовника, що здійснює технічний нагляд, до ї числа місяця, наступного за звітним, перевіряє результат виконаних Робіт та, у разі відсутності зауважень, візує передані Підрядником Акт КБ-2в та Довідку КБ-3 і подає їх на підпис від імені Замовника. Після здійснення приймання закінченого обсягу виконаних Робіт, що підтверджується підписаними Сторонами Актом КБ-2в на завершений обсяг Робіт та Довідкою КБ-3 із зазначенням вартості всього обсягу виконаних Робіт по Об'єкту (при позитивних результатах випробувань під навантаженням), Замовник проводить остаточний розрахунок за фактично виконані по Договору Роботи протягом 10 (десяти) робочих днів після" підписання Сторонами Акта готовності мереж зовнішнього освітлення на Об'єкті до експлуатації. Загальна вартість виконаних Робіт підлягає уточненню у разі виявлення у кошторисах виконаних Робіт (Акти КБ-2в та Довідки КБ-3, які були оформлені і оплачені у попередні періоди) безперечних помилок та порушень чинного порядку визначення вартості будівництва.

Тобто договором передбачено можливість перегляду вартості вже оплачених та виконаних робіт, як проміжних (оплачених в попередньому періоді) до приймання закінченого обсягу виконаних робіт та підписання відповідних актів та довідок.

Підрядник розпочинає виконання Робіт протягом трьох робочих днів з дня отримання від Замовника письмового повідомлення про надходження на реєстраційний рахунок Замовника у ГУ ДКСУ у м. Києві відповідного фінансування з спеціального фонду міського бюджету, при умові наявності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт, та зобов'язується виконати Роботи у строк по 30 листопада 2016 року. Договір вважається виконаним Підрядником після завершення виконання повного обсягу Робіт, що після отримання позитивних результатів випробувань під навантаженням підтверджується підписанням Сторонами Акта готовності мереж зовнішнього освітлення на Об'єкті до експлуатації. Підрядник виконує Роботи згідно з затвердженою проектною документацією (затвердженим дефектним актом) з використанням прогресивних методів організації виробництва та праці і згідно з вимогами будівельних норм і правил. Прийняття Замовником закінчених на Об'єкті Робіт від Підрядника здійснюється шляхом підписання Акта готовності мереж зовнішнього освітлення на Об'єкті до експлуатації. (п. 5.1, 5.2, 9.3, 10.1 договору).

Згідно п. 14.1 договору цей Договір набирає чинності з моменту його підписання уповноваженими представниками Сторін та скріплення печатками Сторін і діє по 31 грудня 2016 року, але в будь-якому разі до повного виконання Сторонами своїх зобов'язань за цим Договором.

До матеріалів справи долучено календарний план виконання робіт за договором від 24.10.2016 № 03-КР та договірна ціна на суму 5992,32 тисячі грн. та дефектний, акт затверджений позивачем 05.07.2016.

До матеріалів справи долучено довідки про вартість виконаних робіт та витрати підписані та скріплені печатками обох контрагентів: № 1 за листопад 2016 на суму 832,35544 тис. грн; № 2 за грудень 2016 на суму 2969,73666 тис грн; № 3 за грудень 2016 на суму 2136,56843 тис. грн. Загальна вартість виконаних робіт згідно погоджених сторонами довідок становить 5938660,53 грн.

Також позивачем долучено акти приймання виконаних будівельних робіт, підписані та скріплені печатками обох контрагентів: № 1 за листопад 2016 року на суму 303417,28 грн, № 2 за листопад 2016 року на суму 200038,42 грн, № 3 за листопад 2016 року на суму 328899,74 грн, № 1 за грудень 2016 на суму 798455,51 грн, № 2 за грудень на суму 886269,30 грн, № 3 за грудень 2016 на суму 1211474,69 грн, №б/н за грудень на суму 422045,88 грн, № б/н за грудень 2016 на суму 750503,93 грн, № б/н за грудень 2016 на суму 890481,46 грн. Загальна сума наданих до матеріалів актів виконаних робіт становить 5791586,21 грн Також долучено акт вартості устаткування, підписаний 07.12.2016 на суму 73537,16 грн.

До матеріалів справи додано акт готовності об'єкта до експлуатації електромережі зовнішнього освітлення після капітального ремонту по об'єкту "Голосіївський парк імені Максима Рильського, ПВ-6282, 6831 у Голосіївському районі міста Києва", який погоджено підрядником та затверджено замовником 20.12.2016. Згідно акту комісія здійснила прийом в експлуатацію об'єкту після ремонту. В процесі прийому комісія встановила, що ремонт виконувався в період з 04.11.2016 до 20.12.2016, ремонт виконаний на основі скороченої проектно-кошторисної документації, що розроблена КП "Київміськсвітло"; що виконання робіт з відхиленням від проекту в акті не зазначено та перелічено загальний перелік виконаних робіт. Загальна кошторисна вартість 6452641,00 грн, кошторисна вартість ремонту згідно затвердженої кошторисної документації 5992320,00 грн, фактична ціна 5938660,53 +50655,99 грн (тех.. нагл, експ)=5989316,52 грн. недоліків, які заважають нормальній експлуатації мереж не виявлено.

До матеріалів справи долучено банківську виписку на підтвердження оплати позивачем вартості робіт відповідача від 27.12.2016 на загальну суму 2896986,85 грн

Доказів оплати вартості робіт, визначеної у кошторисній документації суду не надано. Тобто позивачем в тому числі не доведено, що кошти, які він просить стягнути з відповідача як надміру сплачені, були перераховані позивачем відповідачу.

Згідно експертного звіту щодо розгляду кошторисної частини проектної документації від 05.07.2016 № 160115 загальна кошторисна вартість робіт, передбачених до виконання за договором від 24.10.2016 № 03-КР, у поточних цінах станом на 05.07.2016 складає 6452641,00 грн

Позивач долучив до матеріалів справи аудиторський звіт за результатами планового аудиту відповідності діяльності Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва "Київміськсвітло" щодо дотримання актів законодавства, планів, процедур, контрактів з питань стану збереження активів, достовірності фінансової звітності, правильності ведення бухгалтерського обліку, дотримання законодавства при проведенні процедури закупівель та укладення договорів від 28.02.2018 № 070-5-13/15. В звіті зазначено, що оплата вартості виконаних робіт була здійснена позивачем у повному обсязі на суму 5938660,00 грн. При проведенні аудиту виявлено завищення обсягів вартості виконаних робіт за договором від 24.10.2016 № 03-КР на суму 75982,00 грн, що складається з завищення вартості обсягів робіт на суму 67024,00 грн та завищення вартості та кількості матеріалів на суму 9290,00 грн. Рекомендовано усунути порушення на суму 75982,00 грн. В звіті зазначено пояснення відповідальних осіб позивача з приводу виявленого завищення, в яких зазначено обґрунтованість включення до вартості виконаних робіт сум у розмірі 75982,00 грн.

З наявних в матеріалах справи висновків, затверджених Директором департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), вбачається, що на результати аудиторської перевірки були подані заперечення, які були розглянуті та в подальшому враховані при складенні аудиторського звіту від 28.02.2018 № 070-5-13/15. Отже з висновків на заперечення до проекту аудиторського звіту, вбачається, що заперечення по аудиторській знахідці по договору від 24.10.2016 № 03-КР приймаються частково. З висновків вбачається, що первинно сума завищення складала 76315,00 грн, натомість в зв'язку з частковим прийняттям заперечень вона була визначена у розмірі 75982,00 грн і саме в такому розмірі зазначена у звіті від 28.02.2018 № 070-5-13/15.

15.03.2018 позивач звернувся до відповідача з листом № 759-01.7/01.3/2018, в якому зазначено про завищення вартості виконаних робіт за договором від 24.10.2016 № 03-КР, що встановлено аудиторським звітом від 28.02.2018 № 070-5-13/15 на суму 76315,00 грн та просив повернути вищезазначену суму.

26.03.2018 відповідач надав відповідь позивачу за № 185, в якій зазначив, що ним не допущено включення в акти приймання виконаних будівельних робіт недостовірних даних щодо обсягів та вартості робіт і матеріалів. Всі виконані роботи та їх вартість підтверджені первинним документами.

Отже єдиною підставою для звернення з позовом про стягнення 76315,00 грн, як безпідставно набутих коштів, позивач зазначає: виявлення при проведенні аудиту завищення вартості виконаних робіт та використаних матеріалів, що зафіксовано у аудиторському звіті від 28.02.2018 № 070-5-13/15.

Суд звертає увагу, що аудиторському звіті від 28.02.2018 № 070-5-13/15 сума завищення остаточно визначена у розмірі 75982,00 грн., а не 76315,00 грн.

Згідно з статтею 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов'язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2 - 4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Відповідно до ст. 839 ЦК України підрядник зобов'язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором. Підрядник відповідає за неналежну якість наданих ним матеріалу і устаткування, а також за надання матеріалу або устаткування, обтяженого правами третіх осіб.

Законом не передбачено, що при складанні калькуляції вартості робіт, використані відповідачем під час надання послуг деталі, повинні враховуватись за ціною придбання. Слід також зауважити, що вартість придбання використаних деталей відрізняється від собівартості, яка збільшується на вартість інших витрат, транспортування тощо.

Згідно ст. 3 ГК України під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб'єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб'єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватись і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність).

Відповідно до ст. 6 ГК України загальними принципами господарювання в Україні є: забезпечення економічної багатоманітності та рівний захист державою усіх суб'єктів господарювання; свобода підприємницької діяльності у межах, визначених законом; вільний рух капіталів, товарів та послуг на території України; обмеження державного регулювання економічних процесів у зв'язку з необхідністю забезпечення соціальної спрямованості економіки, добросовісної конкуренції у підприємництві, екологічного захисту населення, захисту прав споживачів та безпеки суспільства і держави; захист національного товаровиробника; заборона незаконного втручання органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб у господарські відносини.

Отже відповідач, визначаючи вартість робіт та послуг, що надані за договором від 24.10.2016 № 03-КР, здійснював підприємницьку діяльність з метою отримання прибутку. При укладанні договору обидві сторони договору визнали вартість наданих послуг та виконаних робіт економічно вигідними та обґрунтованими.

Згідно ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Відповідно до ст. 844 ЦК України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін.

Відповідно до ч.4 статті 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Частинами 1-3 статті 853 ЦК України передбачено, що замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов'язаний негайно повідомити про це підрядника.

Судом встановлено, що роботи за договором були виконані належним чином та прийняті замовником. Претензії щодо якості виконаних робіт, їх обсягу чи вартості позивачем при прийнятті робіт не заявлялись. Крім того, суд відзначає, що вартість виконаних робіт є меншою, ніж визначена у кошторисній документації.

Відповідно до ст. 1214 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов'язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави. З цього часу вона відповідає також за допущене нею погіршення майна. Особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, має право вимагати відшкодування зроблених нею необхідних витрат на майно від часу, з якого вона зобов'язана повернути доходи.

Аналіз зазначеної правової норми дає підстави для висновку, що цей вид позадоговірних зобов'язань породжують такі юридичні факти: 1) набуття особою майна або його збереження за рахунок іншої особи; 2) відсутність для цього правових підстав або якщо такі відпали.

Таким чином, обов'язковою умовою, з якою законодавець пов'язує виникнення даного виду зобов'язань, є відсутність правової підстави для набуття майна однією особою за рахунок іншої особи.

Відсутність правової підстави означає, що майно набуте особою поза підставою (юридичним фактом), передбаченою законом чи правочином.

Правову кваліфікацію матеріально-правової природи вимоги про стягнення безпідставно набутих грошових коштів, виходячи з обставин справи, повинен дати суд.

Представленими доказами встановлено, що правовідносини між сторонами спору врегульовані умовами договору від 24.10.2016 № 03-КР.

Відтак, суд визнає, що між сторонами у цьому спорі виникли господарські правовідносини, які регулюються нормами зобов'язального права, що застосовуються до окремих видів угод, а договірний характер цих правовідносин виключає можливість застосування до них положень статті 1214 ЦК України. Тому зазначені грошові кошти не можуть бути витребувані у відповідача як безпідставне збагачення. За таких обставин доводи відповідача, що оспорювана сума вважається отриманою відповідачем безпідставно в розумінні положень статті 1214 ЦК України, визнаються судом безпідставними.

Згідно частини 1 статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору, його умови визначаються сторонами на їх розсуд і є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Відповідно до частин 1, 3 статті 632 Цивільного кодексу України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.

Вартість послуг була встановлена за взаємною згодою сторін, відображена в договорі. Вичерпний перелік підстав для внесення змін до істотних умов договору, в тому числі ціни, після його підписання передбачений договором та не містить такої підстави як виявлення аудитом різниці в ціні закупівлі товару відповідачем та ціни реалізації вказаного товару позивачу. Крім того, договором передбачено порядок та строки виявлення невідповідності вартості робіт зазначених у актах, виконаним роботам, а саме до підписання акту готовності об'єкту до експлуатації.

Враховуючи належне та повне виконання відповідачем договірних зобов'язань, що об'єктивно підтверджується підписаними сторонами актом приймання та імперативність положень частини 3 статті 632 Цивільного кодексу України, посилання позивача на результати аудиту як на підставу для зменшення ціни договору є необгрунтованими.

Виявлені контролюючим органом порушення не впливають на умови укладеного між сторонами договору і не можуть їх змінювати, що узгоджується з позицією Верховного Суду України, наведену в постанові № 3-69гс12 від 22.01.2013 р., відповідно до якої стверджується, що виявлені внутрішньою ревізією порушення не можуть впливати на умови спірних договірних відносин і не можуть їх змінювати.

Кріт того, заявлена позивачем сума є вищою, ніж встановлено в аудиторському звіті та вказані кошти не є безпідставно отриманими та збереженими (ст. 1214 ЦК України), оскільки були визначені до сплати на підставі договору від 24.10.2016 № 03-КР.

Оскільки позивачем не доведено порушення відповідачем зобов'язання, а також не доведено належними та допустимими доказами завищення вартості виконаних робіт на загальну суму 76315,00 грн, підстави для стягнення з відповідача безпідставно набутих коштів відсутні.

Також ст. 204 ЦК України передбачена презумпція правомірності правочину, відповідно до якої правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Доказів недійсності Договору суду не надано.

З огляду на вище зазначене суд вважає, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Зважаючи на встановлені факти та вимоги вищезазначених правових норм, а також враховуючи, що позивач в установленому порядку обставини, які вказані в позові не довів, господарський суд дійшов висновку, що позов обґрунтований та містить докази в підтвердження обґрунтувань позовних вимог, та підлягає задоволенню у повному обсязі.

У відповідності до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, письмовими, речовими і електронними доказами (ч. 2 ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Приписами ст. 79 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Обов'язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб'єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з'ясувати обставини, які мають значення для справи.

У відповідності до ст. 7 Господарського процесуального кодексу України правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин. Дана норма кореспондується зі ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, в якій закріплено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Вказані положення передбачають, що закон встановлює рівні можливості сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює будь-який тиск однієї сторони на іншу. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов'язки.

У відповідності до ст. 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Принцип змагальності тісно пов'язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з'ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

Пунктами 1, 2 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до статті 123 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до вимог ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача у повному обсязі.

На підставі викладеного, ст.ст. 74, 76, 77, 123, 129, 237, 238, 239, 240, 241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

В позові Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва "Київміськсвітло" (03680, м. Київ, вул. Машинобудівна, 40, ) до Публічного акціонерного товариства "Трест "Київелектромонтаж" (01033, м. Київ, вул. Саксаганського, 67, ) про стягнення надміру сплачених коштів у розмірі 76315,00 грн - відмовити повністю.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Суддя І.В.Усатенко