ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
"25" червня 2018 р. Справа № 911/395/18
Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А., за участю секретаря судового засідання Гопанок І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи
за позовом Приватного підприємства «Фірма Каре»
до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго»
про визнання недійсним рішення
за участю представників:
від позивача: ОСОБА_1 (довіреність б/н від 01.02.2018)
від відповідача: ОСОБА_2 (довіреність №466 від 18.12.2017)
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
26.02.2018 через канцелярію господарського суду Київської області надійшла позовна заява Приватного підприємства «Фірма Каре» (далі ПП «Фірма Каре»/позивач) до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (далі ПАТ «Київобленерго»/відповідач) про визнання недійсним рішення засідання комісії ПАТ «Київобленерго» про нарахування ПП «Фірма Каре» розміру обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії за період з 12.09.2017 по 06.11.2017, прийнятого за результатами розгляду акту про порушення №К036507 від 06.11.201, та оформленого протоколом №173 від 06.11.2017.
Ухвалою господарського суду Київської області від 02.03.2018 у справі №911/395/18 позовну заяву ПП «Фірма Каре» залишено без руху та постановлено усунути виявлені судом недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.
20.03.2018 через канцелярію господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою господарського суду Київської області від 27.03.2018 у справі №911/395/18 відкрито провадження, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 23.04.2018, запропоновано учасникам справи надати суду додаткові докази, необхідні до вирішення у порядку ст. 182 ГПК України заяви та клопотання, за їх наявності, та встановлено строки для подання таких доказів і клопотань до 23.04.2018.
Ухвалою господарського суду Київської області від 23.04.2018 підготовче засідання відкладено на 21.05.2018.
Відповідач позов не визнав з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, що надійшов 24.04.2018 через канцелярію господарського суду Київської області, та просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
21.05.2018 через канцелярі господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив ПАТ «Київобленерго».
За результатами судових засідань, що відбулись 21.05.2018 та 29.05.2018, суд постановив ухвали про відкладення підготовчого засідання на 29.05.2018 та 04.06.2018 відповідно.
Водночас, 29.05.2018 через канцелярію господарського суду Київської області від відповідача надійшли заперечення на відповідь позивача на відзив та клопотання про долучнення до матеріалів справи копії Акта технічного перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії №116269 від 12.09.2017.
Крім того, у вказаному клопотанні відповідачем заявлено клопотання про витребування у позивача оригіналу вказаного вище акта перевірки, у задоволенні якого судом відмовлено з підстав необґрунтованості відповідного клопотання.
04.06.2018 через канцелярію господарського суду Київської області від сторін надійшли додаткові пояснення з додатками, які були долучені судом до матеріалів справи.
Ухвалою господарського суду Київської області від 04.06.2018 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено її до судового розгляду по суті на 11.06.2018, повідомлено учасників справи про призначення справи до судового розгляду по суті, а також попереджено про наслідки неявки в судове засідання, передбачені ст. 202 ГПК України.
В судовому засіданні 11.06.2018 оголошено перерву до 25.06.2018
У судовому засіданні 25.06.2018, після закінчення зясування обставин та перевірки їх доказами, судом оголошено про перехід до судових дебатів, по закінченні яких суд вийшов до нарадчої кімнати. Після виходу з нарадчої кімнати суд
28.01.2009 між Закритим акціонерним товариством «А.Е.С. Київобленерго», яке в подальшому було перейменовано на ПАТ «Київобленерго» (далі - постачальник) та ПП «Фірма Каре» (далі-споживач) було укладено договір на постачання електричної енергії №0490 (далі - договір), відповідно до якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 10 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.
Відповідно до пп. 2.1. та 2.2.2. договору під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобовязуються керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ).
Постачальник зобовязується продавати (постачати) споживачу електричну енергію, як товар з врахуванням його особливих споживчих якостей та фізико-хімічних характеристик, зокрема в межах дозволеної потужності, в обсягах, визначених відповідно до розділу 5, та з урахуванням розділу 6 цього договору. Копія вказаного договору міститься в матеріалах справи.
06.11.2017 Фастівським районним підрозділом ПАТ «Київобленерго» на обєкті, що належить позивачу, за адресою: м. Фастів, вул. А. Шептицького, ТП 403, у присутності представника позивача, було проведено технічну перевірку розрахункового засобу обліку електричної енергії НІК 2303 АПЗТ заводський №0187828 на вихідних клемах лічильника пофазно та встановлено, що електрична енергія по фазі «В» не враховується електролічильником.
За результатами проведеної перевірки складено акт про порушення №К036507 від 06.11.2017, в якому зазначено, що засіб обліку вийшов з ладу не з вини споживача. Вказаний акт підписано представниками обох сторін без зауважень чи заперечень.
06.11.2017, у звязку з виявленими порушеннями в роботі засобу обліку, працівниками Фастівського РП ПАТ «Київобленерго» старий засіб облуку було демонтовано та поміщено в сейф пакет №UA00062265 і того ж дня встановлено новий (працюючий) засіб обліку НІК 2301 АП2В №8122293, який був опломбований та переданий на відповідальне зберігання позивачу, що підтверджується підписами сторін на акті №201682 від 06.11.2017. Копії вказаних актів містяться в матеріалах справи.
23.11.2017 на засіданні комісії Фастівського РП по розгляду акта №К036507 від 06.11.2017 виявлене порушення кваліфіковано, як без вини споживача, вчинене відкритим способом, та вирішено здійснити розрахунок недоврахованої електричної енергії по п. 6.20 ПКЕЕ за період 55 днів з 12.09.2017 по 06.11.2017 по новому встановленому лічильнику по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.
Назване рішення оформлене протоколом №173 від 23.11.2017, підписане членами комісії та фінансовим директором позивача ОСОБА_3 Копії вказаних актів містяться в матеріалах справи.
Не погодившись з рішенням комісії, 05.12.2017 позивачем було складено лист відповідачу №116, відповідно до якого перший висловив своє заперечення щодо періоду нарахування недооблікованої енергії з 12.09.2017 та вказав, що всі розрахунки між сторонами мають проводитись тільки згідно даних показників лічильників без застосування розрахункового методу обліку спожитої електричної енергії.
Листом від 04.01.2018 №35, відповідач надав позивачу відповідь, згідно з якою у разі незгоди з рішенням комісії, відповідно до п. 6.42 ПКЕЕ, споживач має право оскаржити таке рішення до суду, що зупиняє обовязок по оплаті виставлених рахунків до вирішення спірних питань в судовому порядку. Однак, оскільки станом на 04.01.2018 до Фастівського РП не надходила інформація про оскарження позивачем рішення комісії до суду, нарахована сума заборгованості у розмірі 8 540,02 грн підлягає оплаті.
Посилаючись на те, що в супереч вимог п. 6.20 ПКЕЕ розрахунковий період, який використовується для визначення середньодобового обсягу постачання електричної енергії, та, відповідно, обсяг недоврахованої енергії, визначений відповідачем за відсутністю згоди позивача, а сам протокол №173 від 23.11.2017 від імені ПП «Фірма Каре» підписаний не уповноваженою особою, оскільки ОСОБА_3, як фінансовий директор позивача, не наділений повноваженнями на представлення інтересів підприємства під час засідання комісії ПАТ «Київобленерго» та на підписання протоколів за результатами таких засідань, позивач просить суд визнати недійсним рішення комісії Фастівського РП по розгляду акта №К036507 від 06.11.2017, оформлене протоколом №173 від 23.11.2017.
Відповідач, заперечуючи проти позову, посилається на його необґрунтованість, оскільки позивачем в особі представника ОСОБА_3 було погоджено проведення донарахування необлікованої електроенергії з дати останнього технічного огляду, а також погоджено, що розрахунковий період, який враховується для визначення середньодобового обсягу постачання електроенергії визначається по новому лічильнику за період з 06.11.2017 по 13.11.2017 і становить 147,3 кВт, відтак, оскаржуване рішення комісіїі прийнято у відповідності до вимог п.п. 6,20, 6.42 ПКЕЕ, що свідчить про відсутність підстав для його недійсності.
Обргрунтовуючи період донарахування необлікованої електроенергії, відповідач посилається на те, що оскільки встановити точну дату, коли по фазі «В» електролічильник перестав обліковувати електричну енергію неможливо, адже це могло статись і 12.09.2017 об 22:00, так і 05.11.2017 о 09:00, доцільним є проведення такого розрахунку саме з дати, коли справність засобу обліку була достеменно встановлена, тобто з дати останнього технічного огляду 12.09.2017.
До того ж, відсутність звернень позивача до відповідача щодо відсутності у ОСОБА_3 повноважень на представлення інтересів підприємства перед ПАТ «Київобленерго», як і проведення оплати суми, нарахованої на підставі акту про порушення №К036507 від 06.11.2017, на думку відповідача свідчить як про безпідставність вказаних посилать позивача, так і про необґрунтованість позову в цілому.
Дослідивши матеріали справи та подані докази, заслухавши заключне слово представників сторін, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до ст. 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергія) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.
Взаємовідносини, які виникали в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії) до 14.03.2018 були урегульовані Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 №28 (далі - ПКЕЕ), дія яких поширювалась на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).
У відповідності до пп. 6.41, 6.42 Правил (у редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків.
На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Пунктом 6.20 ПКЕЕ визначено, що у разі тимчасового порушення розрахункового обліку електричної енергії не з вини споживача обсяг електричної енергії, використаної споживачем від дня порушення розрахункового обліку до дня відновлення розрахункового обліку, за згодою сторін, може бути визначений на підставі показів технічних (контрольних) засобів обліку або розрахований постачальником електричної енергії за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії попереднього розрахункового періоду до порушення розрахункового обліку або наступного після відновлення розрахункового обліку періоду.
Датою початку періоду порушення розрахункового обліку вважається перший день поточного розрахункового періоду, у якому було виявлено порушення обліку, або час та день, зафіксовані засобом обліку (автоматизованою системою обліку).
За день відновлення обліку приймається день складення спільного акта про покази засобів обліку після завершення ремонтних та налагоджувальних робіт схеми обліку.
Розрахунковий період, який використовується для визначення середньодобового обсягу постачання електричної енергії, визначається за згодою сторін.
У разі заміни та/або повірки приладів обліку електричної енергії, трансформаторів струму чи напруги, за умови споживання електричної енергії впродовж строку виконання зазначених робіт, обсяг спожитої електричної енергії визначається за фактичним середньодобовим споживанням попереднього розрахункового періоду.
З огляду наведеного, у разі тимчасового порушення розрахункового обліку електричної енергії не з вини споживача, що має місце у даному спорі, обсяг електричної енергії визначається за згодою сторін на підставі показів технічних (контрольних) засобів обліку або розраховується постачальником електричної енергії за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії, тобто визначається за одним із способів, наведених у п. 6.20 ПКЕЕ, який обирається за взаємною згодою сторін.
При цьому, при розрахунку середньодобового обсягу постачання електричної енергії, розрахунковий період також обирається за згодою сторін.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07.02.2018 у справі №905/3025/16.
Так, судом встановлено, що обсяг необлікованої енергії відповідачем розраховано за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії, період порушення розрахункового обліку визначено з дня останньої проведеної технічної перевірки засобу обліку (12.09.2017) і по день, коли було зафіксовано порушення (06.11.2017), а розрахунковий період для визначення середньодобового обсягу споживання визначено по новому лічильнику за період з 06.11.2017 по 13.11.2017 у розмірі 147,3 кВт.
Водночас, в порушення наведених нормативних приписів, матеріали справи не містять доказів досягнення згоди між сторонами як щодо способу нарахування недооблікованої електричної енергії, так щодо розрахункового періоду визначення середньодобового обсягу постачання енергії.
Посилання ж відповідча на те, що під час засідання комісії з розгляду акту про порушення №К036507 від 06.11.2017, позивачем в особі представника ОСОБА_3, було погоджено проведення донарахування необлікованої електроенергії з дати останнього технічного огляду 12.09.2017, спростовуються наданою суду посадовою інструкцією фінансового директора ПП «Фірма Каре», а також поясненнями самого ОСОБА_3 про те, що у нього відсутні повноваження на представлення інтересів підприємства перед ПАТ «Київобленерго».
Водночас, доводи відповідача стосовно того, що позивачем в особі представника ОСОБА_3 погоджено розрахунковий період для визначення середньодобового обсягу постачання електроенергії по новому лічильнику - з 06.11.2017 по 13.11.2017, визнаються неспроможними, позаяк протокол №173 від 23.11.2017, яким оформлено спірне рішення відповідача, не містить відомостей щодо періоду середньодобового обсягу споживання електричної енергії.
Таким чином, в порушення імперативних приписів п. 6.20 ПКЕЕ, спосіб обрахунку недооблікованої електричної енергії саме у вигляді розрахунку електричної енергії за середньодобовим обсягом споживання енергії, а також розрахунковий період, який визначає середньодобовий обсяг споживання енергії (з 06.11.2017 по 13.11.2017), відповідачем визначено в односторонньому порядку.
У відповідності до ч.ч. 1, 4 ст. 74, ч. 1 ст. 77 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів.
Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
За таких обставин, оскільки матеріали справи не містять доказів на підтвердження досягнення між електропостачальною організацією та споживачем згоди щодо способу визначення обсягу електричної енергії використаної споживачем у разі тимчасового порушення розрахункового обліку електричної енергії не з вини споживача, як це передбачено п. 6.20 ПКЕЕ, суд дійшов, що вимога позивача про визнання недійсним рішення комісії Фастівського РП по розгляду акта №К036507 від 06.11.2017, оформлене протоколом №173 від 23.11.2017 підлягає задоволенню як така, що доведена позивачем та не спростована у встановленому порядку відповідачем.
Витрати по сплаті судового збору, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 129 ГПК України, покладаються судом на відповідача.
Керуючись ст. 124 Конституції України, ст.ст. 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, ст. 275 Господарського кодексу України та Правилами користування електричною енергією, суд
1. Позовні вимоги задовольнити.
2. Визнати недійсним рішення комісії Публічного акціонерного товариства Київобленерго по розгляду акту №036507 від 06.11.2017 про порушення Правил користування електронергією, оформлене протоколом №173 від 23.11.2017.
4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення у відповідності до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до підпункту 17.5) підпункту 17) пункту 1 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повне рішення складено 26.07.2018.

Суддя В.А. Ярема