РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

19.07.2018Справа № 910/4676/18
За позовом Публічного акціонерного товариства «Ідея Банк»

до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Юнісон Страхування»

про стягнення 119214,47 грн.

Суддя Сташків Р.Б.

Без виклику представників сторін (судове засідання не проводилось).

СУТЬ СПОРУ:

На розгляд Господарського суду міста Києва передано указану позовну заяву про стягнення суми страхового відшкодування за договором №0600.003730.0007 від 17.08.2016 у зв'язку з неналежним виконанням відповідачем своїх зобов'язань виплатити страхове відшкодування за страховим випадком (залиттям).

Відповідач вимоги позову відхиляє з посиланням, що причиною відмови у виплаті страхового відшкодування стали: несвоєчасне повідомлення страхувальником про настання страхового випадку без поважних на це причин; порушення строку звернення Позивача до ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва»; порушення Позивачем строків надання Відповідачу повного переліку пошкодженого або втраченого Застрахованого майна, із зазначенням вартості пошкоджених або втрачених предметів на день настання події та надання неналежного документу від компетентного органу на підтвердження факту, причин та обставини Залиття як події, що має ознаки страхового ви падку, а саме, що з надано акта від 29.06.2017 ЖЕД «Хрещатик» не вбачається за можливе встановити (у акті відсутні такі відомості), що саме стало причиною залиття, які речі (крім елементів приміщення) ушкоджено залиттям і які обсяги робіт необхідні на відновлення після Залиття.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази та оцінивши їх в сукупності, суд

ВСТАНОВИВ:

На підставі договору №0600.003730.0007 від 17.08.2016 добровільного страхування майна юридичних осіб (далі - Договір, Договір страхування) Відповідачем було застраховано належне Позивачу нерухоме майно («Застраховане майно» за термінологією Договору, Додатки №№1-3 до Договору), розміщене за адресою: м. Київ, вул. Басейна, 21-а.

Відповідно до п.п. 2.2.3 п. 2.2 та п. 2.1 Договору, страховими випадками є пошкодження, знищення або втрата Застрахованого майна внаслідок настання страхових ризиків, із настанням яких виникає обов'язок Страховика здійснити виплату страхового відшкодування. Зокрема, під страховим ризиком «вода» сторони Договору домовилися розуміти витікання води з водопровідних, каналізаційних, опалювальних та протипожежних систем в т.ч. з сусідніх приміщень.

Як вбачається з власних тверджень Позивача, викладених ним у позові, та що підтверджується залученими до позову документами, і не заперечується Відповідачем, про настання події, що має ознаки страхового випадку за Договором страхування, а саме: затоплення застрахованого приміщення (Застрахованого майна) Позивач довідався (виявив затоплення) 26.06.2017 (далі «затоплення застрахованого приміщення» - Залиття).

Письмове повідомлення про настання події, яка може кваліфікуватися як страховий випадок, Позивачем було надано Відповідачу 29.06.2017, що підтверджується відміткою про отримання на повідомленні і не заперечується Відповідачем. У цей же день Позивачем було подано Відповідачу і заяву про виплату страхового відшкодування.

Після подальшого листування між сторонами (надання Позивачем Відповідачу документів), Відповідач листом №10-393 від 26.10.2017 відмовив Позивачу у виплаті страхового відшкодування з посиланням на п.п. 14.1.5 п. 14.1 Договору страхування та ст. 26 Закону України «Про страхування», а Позивач, не погоджуючись з даною відмовою, оскаржив її до суду у межах даного позову.

Так, відповідно до ст. 26 Закону України «Про страхування» (далі - Закон), підставою для відмови страховика у здійсненні страхових виплат або страхового відшкодування є, зокрема, несвоєчасне повідомлення страхувальником про настання страхового випадку без поважних на це причин або створення страховикові перешкод у визначенні обставин, характеру та розміру збитків.

Аналогічну вказаній нормі підставу відмови сторонами передбачено у п.п. 14.1.5 п. 14.1 Договору страхування, а саме, що причиною відмови у виплаті страхового відшкодування є несвоєчасне повідомлення страхувальником про настання страхового випадку без поважних на це причин або створення страховикові перешкод у визначенні обставин, характеру та розміру збитків.

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону, умовами договору страхування можуть бути передбачені також і інші підстави для відмови у здійсненні страхових виплат, якщо це не суперечить закону.

Судом досліджено, чи було Позивачем своєчасно повідомлено Відповідача про настання страхового випадку у розумінні п.п. 2.2.3 п. 2.3 та п. 8.3 Договору за страховим ризиком «Вода».

Відповідно до розділу 12 Договору, при настанні події, що може бути кваліфікована як страховий випадок, в зв'язку з якою Страхувальник звертається до Страховика з вимогою про виплату страхового відшкодування, Страхувальник зобов'язаний, зокрема:

- протягом 24 годин повідомити Страховика про настання страхового випадку за телефоном, вказаним у Договорі;

- не пізніше 3 (трьох) робочих днів, враховуючи той день, коли йому стало відомо або мало стати відомо про подію, яка має ознаки страхового випадку, письмово сповістити про це Страховика або його уповноваженого представника шляхом подання письмової заяви, встановленої Страховиком форми;

- негайно повідомити відповідні компетентні органи про настання події, що може кваліфікуватися, як страховий випадок.

Сторонами не надавалися суду докази та пояснення, та між сторонами відсутній спір, чи було повідомлено телефоном протягом 24 годин Позивачем Відповідача про настання події, що може бути кваліфікована, як страховий випадок (Залиття). Тому відсутність спору з даного питання приймається судом таким чином, що у Відповідача відсутні зауваження, чи було здійснено Позивачем таке повідомлення, відповідно суд приймає, що таке телефонне повідомлення або було проведено Позивачем належним чином, або якщо його здійснено не було, то не це було підставою для відмови Відповідача у виплаті страхового відшкодування згідно з листом №10-393 від 26.10.2017, відтак судом це питання не досліджується та не оцінюється у межах даного спору.

Щодо направлення Позивачем письмового повідомлення про настання події, що може бути кваліфікована як страховий випадок (Залиття), то судом встановлено, що Позивачем дійсно було направлено таке повідомлення у встановленій Договором за домовленістю сторін формі (копія залучена до справи), і без прострочення на 1 день встановленого Договором строку.

Так, повідомлення мало були направлено не пізніше трьох робочих днів, враховуючи той день, коли Позивачу стало відомо про подію. Отже, стало відомо Позивачу про подію 26.06.2017, відтак повідомлення мало бути направлено не пізніше 28.06.2017, але 28.06.2017 було святковим (вихідним днем) - День Конституції України, тому за ч. 5 ст. 254 ЦК України строк перенісся на наступний робочий день, коли і було Позивачем фактично направлено повідомлення - 29.06.2017.

Отже, суд визнає необґрунтованим при відмові у виплаті страхового відшкодування посилання Відповідача на частину першу п.п. 14.1.5 п. 14.1 Договору страхування, яка передбачає, що причиною відмови у виплаті страхового відшкодування є несвоєчасне повідомлення страхувальником про настання страхового випадку без поважних на це причин, та визнає відмову у виплаті з цієї підстави необґрунтованою.

Щодо відмови у виплаті страхового відшкодування з посиланням на частину другу п.п. 14.1.5 п. 14.1 Договору страхування, яка передбачає, що причиною відмови у виплаті страхового відшкодування є створення страховикові перешкод у визначенні обставин, характеру та розміру збитків, а також на ч. 2 ст. 26 Закону, яка вказує, що умовами договору страхування можуть бути передбачені інші підстави для відмови у здійсненні страхових виплат, якщо це не суперечить закону, суд зазначає наступне.

Відмовляючи у виплаті страхового відшкодування Відповідач у листі №10-393 від 26.10.2017 зазначав, що усупереч п. 12.1.3 Договору, який зобов'язує Страхувальника при настанні події, що може бути кваліфікована, як страховий випадок, і в зв'язку з якою Страхувальник звертається до Страховика з вимогою про виплату страхового відшкодування, негайно повідомити відповідні компетентні органи про настання події, що може бути кваліфікована як страховий випадок, Позивач про Залиття повідомив ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» відповідною заявою лише на четвертий календарний день з моменту настання випадку, а саме 29.06.2017.

Однак дана обставина - не негайне звернення, а на четвертий календарний (третій робочий) день не передбачена ані умовами Договору, ані положеннями Закону як пряма підстава для відмови у виплаті страхового відшкодування. При цьому, Відповідачем не доведено перед судом, яким чином обставина звернення Позивача до ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» на четвертий день після Залиття створила Відповідачу, як страховикові, перешкоди у визначенні обставин, характеру та розміру збитків (які саме перешкоди створила, у чому вони полягали тощо).

Враховуючи наведене, суд визнає необґрунтованим при відмові у виплаті страхового відшкодування посилання Відповідача на обставину не негайного, а на четвертий день звернення Позивача до ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва».

Також, при відмові у виплаті страхового відшкодування Відповідач зазначав, що усупереч покладеним на Позивача п.п. 12.1.7 Договору обов'язкам в узгоджені зі Страховиком терміни, але не пізніше 1 (одного) місяця з дати настання події, що має ознаки страхового випадку, надати Страховику повний перелік пошкодженого або втраченого Застрахованого майна, із зазначенням вартості пошкоджених або втрачених предметів на день настання події, Позивач цього не зробив (хоча Відповідач про цей обов'язок також нагадував, хоча до нагадування не був зобов'язаний, листом вих. №10-433 31.08.2017). Відповідач вказує, що необхідні документи з переліком пошкодженого або втраченого застрахованого майна були ним отримані лише 13.10.2017, тобто не у місячний строк, а у строк більше трьох місяців, чим на думку Відповідача Позивач позбавив його можливості встановити розмір збитків відповідно до умов Договору та у встановлений Договором строк.

Дійсно, за умовами п. 12.1.7 Договору, Позивач був зобов'язаний в узгоджені з Відповідачем терміни, але не пізніше 1 (одного) місяця з дати настання події, що має ознаки стра хового випадку, надати Відповідачу перелік пошкодженого або втраченого застрахованого майна із зазначенням його вартості на день настання події.

Проте передбачені п. 12.1.7 Договору документи (довідки №17.1/109697 та №17.1/113137 про наявність на балансі банку пошкодженого застрахованого майна від 15.09.2017 та від 25.09.2017 відповідно; акти техогляду обладнання від 27.06.2017) Позивач надав Відповідачу лише 13.10.2017, що підтверджується датою та підписом особи, уповноваженої Відпові дачем на отримання вказаних документів (довіреність № 26 від 06.03.2017 додана до відзиву).

Доказів, що вказані вище документи (довідки №17.1/109697 та №17.1/113137 про наявність на балансі банку пошкодженого застрахованого майна від 15.09.2017 та від 25.09.2017 відповідно; акти техогляду обладнання від 27.06.2017) Позивач надавав Відповідачу раніше 13.10.2017, матеріали справи не містять (відсутні відмітки на довідках, листах, або супровідний лист, що ці документи надавалися до 13.10.2017), відтак посилання Позивача на надання їх до 13.10.2017 судом відхиляється. При цьому, саме по собі датування вказаних довідок та актів не підтвер джує факт їх надання Відповідачу протягом 1 місяця з дати настання події.

Однак дана обставина - надання Страховику у строк пізніше 1 (одного) місяця з дати настання події, що має ознаки страхового випадку, повного переліку пошкодженого або втраченого Застрахованого майна, із зазначенням вартості пошкоджених або втрачених предметів на день настання події, не передбачена ані умовами Договору, ані положеннями Закону як пряма підстава для відмови у виплаті страхового відшкодування. Тобто, саме обставина порушення строку надання документів. При цьому, Відповідачем не доведено перед судом, яким чином обставина надання цих документів пізніше вказаного у договорі строку створила Відповідачу, як страховикові, перешкоди у визначенні обставин, характеру та, особливо, розміру збитків (які саме перешкоди створила, у чому вони полягали тощо). Зокрема, враховуючи і ту обставину, що відмовив у виплаті страхового відшкодування Відповідач Позивачу майже через два тижні після одержання указаних документів.

Враховуючи наведене, суд визнає необґрунтованим при відмові у виплаті страхового відшкодування посилання Відповідача на обставину подання Позивачем вищевказаних документів у понад місячний строк.

Разом із цим, відповідно до п.п 13.1-13.4 Договору виплата страхового відшкодування проводиться лише після встановлення факту, причин та розміру збитку внаслідок настання страхового випадку, і для цього Страхувальником повинні бути надані Страховику усі необхідні документи, в тому числі і від Відповідних компетентних органів, які підтверджують наявність страхового інтересу, факт настання, причини та розмір збитку. Невиконання Страхувальником цих вимог дає право Страховику відмовити у виплаті страхового відшкодування в частині збитку, яка не підтверджена зазначеними документами.

Документи, необхідні для підтвердження наявності страхового інтересу, настання, причин та розміру збитку та відповідно факту заподіяння збитку Застрахованому майну, включають в себе, але не обмежуються, зокрема, документи компетентних органів (МВС, пожежної охорони, метеослужби, інших компетентних організацій), що підтверджують факт, причини та обставини настання події, у результаті якої було втрачене, пошкоджене або знищене Застраховане майно.

Так, на підтвердження факту, причин та обставини Залиття як події, що має ознаки страхового ви падку, Позивач надав Відповідачу акт № 11 від 29.06.2017 ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва».

Згідно з текстом акта, затвердженого начальником ЖЕД «Хрещатик», комісія у складі трьох осіб: головного інспектора, інженера та майстра ЖЕД «Хрещатик» на підставі звернення Позивача від 26.06.2017 при огляді Застрахованого майна на предмет Залиття встановила, що у приміщенні (залі) по периметру всього приміщення спостерігається залиття стін від підлоги вгору по стінах на висоту 20 см.; у туалеті стеля, облаштована шпалерою мокра та відшарована, плитка на стінах на підлозі без пошкоджень; у приміщенні площею 14 кв.м. залиття спостерігається по гіпсокартоновій стелі та по стінах, облаштованих шпалерами, які відшарувалися; у приміщенні площею 16 кв.м. по периметру приміщення від підлоги вгору по шпалерам на висоту приблизно 20 см. спостерігаються руді смуги залиття.

Суд погоджується з доводами Відповідача, що вказаний вище акт не відноситься до передбачених умовами Договору документів компетентних органів (МВС, пожежної охорони, метеослужби, інших компетентних організацій), що підтверджують факт, причини та обставини настання події, у результаті якої було втрачене, пошкоджене або знищене Застраховане майно.

Договір не визначає, кого саме сторони домовились віднести до «інших компетентних організацій», разом із цим, у п. 18.1 Договору встановлено, що у випадках не врегульованих Договором, застосовуються, зокрема, положення діючого законодавства України.

Станом на час Залиття (та станом на даний час) в Україні діють Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій (затв. наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року N 76; зареєстровані 25 серпня 2005 р. за N 927/11207, далі - Правила), які визначають порядок надання послуг з утримання будинків і прибудинкових територій: забезпечення нормального функціонування жилих будівель та прибудинкових територій протягом усього періоду їх використання за призначенням; проведення єдиної технічної політики в житловій сфері, що забезпечує виконання вимог чинних нормативів з утримання, поточного і капітального ремонту та реконструкції жилих будинків та прибудинкових територій.

Пункт 2.3.6 Правил передбачає, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт за формою, наведеною у додатку № 4 до даних правил, а саме - акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), який повинен бути затверджений начальником ЖЕО, підписаний членами комісії, та з яким повинні бути ознайомлені мешканці квартир.

Отже, у розумінні вказаних Правил, у сукупності з умовами Договору, належним документом іншої компетентної організації (ЖЕО/ЖЕКу), яки може підтвердити факт, причини та обставини настання події Залиття, у результаті якої було втрачене, пошкоджене або знищене Застраховане майно, є передбачений додатком № 4 до Правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання).

Вказаний акт, відповідно до затвердженої правилами форми, складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, тоді як наданий Позивачем від 26.06.2017 складався, зокрема, без участі всіх осіб, передбачених формою акта, а лише комісією у складі трьох осіб: головного інспектора, інженера та майстра ЖЕД.

Також, акт за формою та змістом згідно додатку №4 до Правил повинен обов'язково містити інформацію, що саме трапилося: залиття, аварія на системі центрального опалення (гарячого водопостачання, рушникосушарці), повинно бути описано, які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено), і що стало причиною залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС (або ХВП), а саме чітко зазначити причини (можливе несанкціоноване втручання у роботу системи; заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо; незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.).

Висновки у акті зокрема мають містити інформацію про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.

Але наданий Позивачем акт від 26.06.2017, хоча і містить посилання, що за зовнішнім оглядом приміщення воно містить сліди залиття, проте не містить відомостей які обсяги робіт необхідні на відновлення, які речі ушкоджено, і - що саме стало причиною залиття, не вказані чіткі причини залиття.

Відтак, суд погоджується з доводами Відповідача, що у зв'язку з наданням Позивачем Відповідачу неналежного документа від компетентного органу (акта, який не відповідає за формою та змістом додатку №4 до Правил) не вбачається за можливе встановити, які обсяги робіт необхідні на відновлення після Залиття, які речі ушкоджено залиттям і що саме стало причиною залиття.

При цьому, подання саме належних документів покладається на Позивача, оскільки він за умовами Договору, як страхувальник, повинен надати документи, які дозволять страховику провести розслідування причин та розміру збитків, і відтак Позивач, не був позбавлений права та можливості перевірити, чи складався акт про залиття комісією у передбаченому Правилами складі, чи містив наданий йому ЖЕКом акт усі передбачені додатком №4 до Правил відомості, зокрема, які обсяги робіт необхідні на відновлення після Залиття, які речі ушкоджено залиттям і що саме стало причиною залиття.

Як було вказано вище, відповідно до п.п 13.1-13.4 Договору виплата страхового відшкодування проводиться лише після встановлення факту, причин та розміру збитку внаслідок настання страхового випадку, для чого Страхувальником повинні бути надані Страховику усі необхідні документи, в тому числі і від Відповідних компетентних органів, які підтверджують наявність страхового інтересу, факт настання, причини та розмір збитку. Невиконання Страхувальником цих вимог дає право Страховику відмовити у виплаті страхового відшкодування в частині збитку, яка не підтверджена зазначеними документами.

Враховуючи, наведене, оскільки з наданого Позивачем акта не вбачається за можливе встановити, що саме стало причиною залиття, які речі (крім елементів приміщення) ушкоджено залиттям і які обсяги робіт необхідні на відновлення після Залиття, то суд погоджується з Відповідачем, що він обгрунтвоано відмовив у виплаті страхового відшкодування на підставі п.п 13.1-13.4, 14.1.5 Договору та ст. 26 Закону України «Про страхування».

З огляду на все наведене, позовні вимоги про стягнення суми страхового відшкодування не підлягають задоволенню.

Судові витрати, у які Позивачем включено лише витрати по оплаті судового збору, відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на Позивача та йому не відшкодовуються.

Керуючись ст.ст. 13, 73, 74, 76-80, 86, 129, 232, 236-242 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 241 ГПК України та може бути оскаржено у порядку і строк, встановлені ст.ст. 254, 256, 257 ГПК України.

Суддя Сташків Р.Б.