РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

10.07.2018 р.Справа № 910/3799/18

За позовом Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" (02002, м. Київ, вул. Челябінська, 9-г)

до Приватного підприємства "Ресурс НП" (04070, м. Київ, вул. Братська, 12, кв. 15)

про стягнення 19 689,70 грн.

Суддя Зеленіна Н.І.

Без виклику учасників справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Приватного підприємства "Ресурс НП" про стягнення 19 689,70 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем договору оренди нерухомого майна № 1244 від 02.11.2009 р.

Ухвалою суду від 04.04.2018 р. позовну заяву Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" залишено без руху, зобов'язано позивача усунути недоліки позовної заяви.

16.04.2018 р. від 25.04.2018 р. відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

03.05.2018 р. на адресу суду надійшло поштове повернення № 772, яким відповідачу направлялась копія ухвали суду від 25.04.2018 р. Відтак, відповідач про розгляд даної справи повідомлений належним чином.

Дослідивши наявні в справі матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

02.11.2009 р. між Комунальним підприємством Дніпровського району м. Києва "Фінансово-розрахунковий центр "Дніпровський" (надалі - Орендодавець) та Приватним підприємством "Ресурс НП" (надалі - Орендар, відповідач) укладено договір оренди нерухомого майна № 1244 (надалі - Договір).

Відповідно до п. 1.1. Договору (в редакції Додаткової угоди № 1244/1-1 від 25.03.2013 р. про внесення змін до договору оренди №1244 від 02.11.2009 р.) Орендодавець на підставі протоколу постійної комісії Київради з питань власності від 13.11.2012 № 134 та розпорядження Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації від 11.12.2012 № 555 "Про продовження строку дії договорів оренди нерухомого майна комунальної власності територіальної громади м. Києва, переданого до сфери управління Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації" (із змінами та доповненнями) передає, а Орендар приймає в погодинну (26 год. в тиждень) оренду нерухоме майно (нежитлові приміщення, будівлі, споруди) , яке належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва, переданого до сфери управління Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації , закріплено на підставі господарського відання за підприємством (балансоутримувачем) , та знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Генерала Ватутіна, 4А (надалі - об'єкт оренди), для розміщення суб'єктів господарювання, що здійснюють діяльність у сфері права (погодинно).

Відповідно до п. 3.1 Додаткової угоди, за погодинне користування об'єктом оренди Орендар сплачує орендну плату, розрахунок якої здійснюється на підставі Методики розрахунку орендної плати за користування майном територіальної громади м. Києва, яке передається в оренду, затвердженої рішенням Київради від 22.09.2011 р. № 34/6250, та становить за 1 годину - 3,56 грн. без ПДВ за базовий місяць (квітень 2012 року). Розмір орендної плати за 1 год. за перший місяць (квітень 2012 року) розраховується шляхом коригування розміру орендної плати за базовий місяць на індекс інфляції за квітень 2012 року з урахуванням кількості годин оренди згідно з графіком, що є додатком до розрахунку орендної плати і становить - 3,56 грн. без ПДВ.

Відповідно до п. 3.6, 3.7 Додаткової угоди, орендна плата сплачується Орендарем починаючи з дати підписання акта приймання-передачі на рахунок підприємства (балансоутримувача) за реквізитами: адреса: 02002, м. Київ, вул. Челябінська, 9-Г; п/р 1801 в Дніпровському відділенні ПАТ КБ "ХРЕЩАТИК"; МФО 300670; ; ІПН 36. Останнім днем нарахування орендної плати є дата підписання сторонами акта приймання - передачі при поверненні об'єкта оренди Орендодавцеві. Орендна плата сплачується орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності орендаря щомісячно не пізніше 20 числа наступного місяця.

Сторони в п. 9.1 Додаткової угоди погодили, що договір є укладеним з моменту підписання сторонами строком на 364 дні і діє з 01.04.2012 року до 30.03.2015 р.

02.11.2009 р. між сторонами було підписано Акт приймання - передачі в оренду нерухомого майна за адресою: м. Київ, пр. Ватутіна, буд. 4-А., відповідно до якого рендодавець згідно з Договором оренди нерухомого майна від 02.11.2009 р. № 1244 передаів, а Орендар прийняв у користування нерухоме майно загальною площею 12,00 кв.м., в. т. ч. 1 поверх 12,00 кв.м.

09.10.2014 р. на підставі рішення №270/270 Київської міської ради утворено Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" (надалі - позивач). 13.02.2015 р. Розпорядженням Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації №61 було закріплено за позивачем на праві господарського відання об'єкти житлового та нежитлового фонду територіальної громади м. Києва, переданого до сфери управління Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації. 01.04.2015 р. згідно з акту приймання передачі нежитлових будівель, які передаються безоплатно, на праві господарського відання, з балансу КП "Керуюча дирекція Дніпровського району м. Києва" на баланс позивача окремо розташована будівля була передана Комунальному підприємству "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва".

Зобов'язанням, згідно зі ст. 509 Цивільного кодексу України, є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Відповідно до ст. ст. 11, 629 Цивільного кодексу України договір є однією із підстав виникнення зобов'язань та обов'язковим для виконання сторонами.

В силу ст. 526 Цивільного кодексу України та ст. 193 Господарського кодексу України, зобов'язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно із ч. 1 ст. 67 Господарського кодексу України відносини підприємства з іншими підприємствами, організаціями і громадянами в усіх сферах господарської діяльності здійснюються на основі договорів.

Згідно до ст. 759 Цивільного кодексу України, за договором найму наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

За приписами ст. 5 Закону України "Про оренду державного та комунального майна", орендодавцями державного майна є Фонд державного майна та його регіональні відділення.

Відповідно до ч. 1 ст. 763 Цивільного кодексу України, договір найму укладається на строк, встановлений договором.

Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено обов'язковість договору для виконання сторонами.

В силу положень ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України, ст. 193 Господарського кодексу України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться; одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 530 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Згідно з ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

27.10.2016 р. між сторонами було підписано Акт приймання передачі нерухомого майна за адресою: м. Київ, вул. Ватутіна, буд. 4-А, відповідно до якого орендар, згідно з договором оренди нерухомого майна № 1244 від 02.11.2009 р., передав нежиле приміщення площею 12,00 кв.м., а орендодавець прийняв нерухоме майно загальною площею 12,00 кв.м., за адресою: м. Київ, вул. Ватутіна, буд. 4-А. Також, зокрема, зазначено, що під час приймання - передавання приміщення здається з заборгованістю 16 587,39 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач свої зобов'язання за Договорами належним чином та у встановлені строки не виконував, у зв'язку з чим допустив заборгованість перед позивачем, загальний розмір якої станом на час розгляду справи становить 15 690,66 грн.

Згідно з п. 6.2. Додаткової угоди 1244/1-1 від 25.03.2013 р. про внесення змін до договору оренди нежилого приміщення від 02.11.2009 р. № 1244, за несвоєчасну сплату орендних платежів орендар сплачує на користь підприємства пеню в розмірі 0,5% від розміру несплачених орендних платежів за кожен день прострочення, але не більше розміру, встановленого законодавством України.

У відповідності до ч. 6 ст. 231 Господарського кодексу України, штрафні санкції за порушення грошових зобов'язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

За приписами ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання.

Відповідно до ч. 6 ст. 231 Господарського кодексу України, штрафні санкції за порушення грошових зобов'язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Статтею 1 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань" передбачено, що платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочу платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня (ст. 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань").

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

За розрахунком позивача, перевіреним судом та не спростованим у встановленому законом порядку відповідачем, останній за порушення зобов'язань за Договором має сплатити 2 161,87 пені та 863,69 грн. 3% річних.

Відповідач відзиву на позовну заяву та заперечень по суті спору не надав, доводи позивача у встановленому законом порядку не спростував.

Крім заборгованості по сплаті орендних платежів, Комунальним підприємством "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" заявлено до стягнення з відповідача 814,88 грн. заборгованості по відшкодуванню (компенсації) податку на землю та 3% штрафних санкцій, що складають 46,05 грн. та пені 112,28 грн.

Відповідно до п. 3.9 Додаткової угоди 1244/1-1 від 25.03.2013 р. про внесення змін до договору оренди нежилого приміщення від 02.11.2009 р. № 1244, вартість комунальних послуг, витрат на утримання прибудинкової території, компенсації (відшкодування) плати податку на землю, вартість послуг по ремонту і технічному обслуговуванню інженерного обладнання та внутрішньобудинкових мереж, ремонту будівлі, у т.ч.: покрівлі, фасаду, вивіз сміття тощо, не входить до складу орендної плати та сплачується орендарем окремо на підставі договорів, укладених орендарем з підприємством або організаціями, що надають такі послуги.

Судом встановлено, що будь-яких договорів, якими передбачено сплата відповідачем на користь позивача відшкодування податку на землю, до матеріалів справи не надано.

Відтак, з урахуванням положень п. 3.9 Додаткової угоди до Договору, суд відмовляє у задоволенні вимог позивача про стягнення 814,88 грн. заборгованості по відшкодуванню (компенсації) податку на землю, а також 3% річних у розмірі 46,05 грн. та 112,28 грн. пені, нарахованих на суму земельного податку.

Як встановлено ст. ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 79 Кодексу передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

В порядку, передбаченому ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З урахуванням вищевикладених обставин, суд вважає позовні вимоги про стягнення 15 690,66 грн. заборгованості, 2 161,87 грн. пені та 863,69 грн. 3% річних доведеними, обґрунтованими, такими, що відповідають фактичним обставинам справи і не спростовані належним чином та у встановленому законом відповідачем, а відтак, заявлені вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. У задоволенні решти позовних вимог суд відмовляє з підстав їх невідповідності умовам укладеного Договору.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 2, 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Приватного підприємства "Ресурс НП" (04070, м. Київ, вул. Братська, 12, кв. 15; ) на користь Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" (02002, м. Київ, вул. Челябінська, 9-г; ) 15 690 (п'ятнадцять тисяч шістсот дев'яносто) грн. 66 коп. заборгованості, 2 161 (дві тисячі сто шістдесят одну) грн. 87 коп. пені, 863 (вісімсот шістдесят три ) грн. 69 коп. 3% річних та 1 762 (одну тисячу сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп. судового збору.

3. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу протягом 20 днів з дня проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 16.07.2018 р.

Суддя Н.І. Зеленіна