КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"24" липня 2018 р. м. Київ Справа№ 910/32533/15

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипка І.М.

суддів: Шаптали Є.Ю.

Гончарова С.А.

розглянувши в приміщенні суду апеляційну скаргу Державної служби статистики України на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.07.2018

за заявою Державної служби статистики України

про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 27.02.2016

у справі №910/32533/15 (суддя Босий В.П.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрспецполіграфія"

до Державної служби статистики України (відповідач 1)

Державної казначейської служби України (відповідач 2)

про стягнення 1 946 235,63 грн.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.07.2018 у справі №910/32533/15 відмовлено у задоволенні клопотання Державної служби статистики України про поновлення строку для подачі заяви про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 27.02.2016 у справі №910/32533/15 за нововиявленими обставинами, заяву Державної служби статистики України про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 27.02.2016 у справі №910/32533/15 за нововиявленими обставинами залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вищезазначеною ухвалою, відповідач 1 звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу для розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями апеляційну скаргу відповідача 1 18.07.2018 передано на розгляд судді Київського апеляційного господарського суду Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Шаптала Є.Ю., Гончаров С.А.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги Державної служби статистики України та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про невідповідність скарги вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 258 ГПК України у редакції, що набрала чинності з 15.12.2017, до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Перевіривши матеріали вказаної апеляційної скарги, колегією суддів встановлено, що до скарги не додано доказів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Частиною 2 ст. 123 ГПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Так, згідно нової редакції цього закону за подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на ухвалу суду, судовий збір справляється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2018 рік» становить 1762,00 грн.

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги Державної служби статистики України, скаржником не додано доказів про сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, натомість надано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі (частина перша статті 8 Закону України "Про судовий збір").

Таким чином, особа, яка подає відповідну заяву, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження існування обставин, які перешкоджають сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Відповідно до п. 3.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 №7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Як вбачається з клопотання про відстрочення сплати судового збору, апелянт зазначає, що відповідач 1 є бюджетною установою та утримується за рахунок коштів Державного бюджету України, а кошторисом відповідача 1 у 2018 році кошти на оплату судових зборів не передбачені, що підтверджує неможливість сплату останнім судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Заявлене скаржником клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та зазначені у кошторисі на 2018 рік видатків (надходження коштів із загального фонду бюджету) - 119 743 800,00 грн., не можуть вважатися підставою для відстрочення від такої сплати.

Таку ж правову позицію викладено і в підпункті 3.1 пункту 3 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" (з урахуванням внесених змін і доповнень).

Отже, як органи державної влади, що утримуються за рахунок держбюджету, так і суб'єктів господарювання та громадян поставлено законом у рівні умови в частині обов'язку сплачувати судовий збір, у зв'язку з чим, вибіркове надання господарським судом суб'єктивних переваг одним учасникам процесу перед іншими учасниками судового процесу шляхом звільнення чи відстрочення (розстрочення) сплати судового збору призведе до порушення вказаного конституційного принципу, а саме рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, що є неприпустимим.

Відтак, наведені апелянтом обставини не мають характеру виключних, що свідчить про відсутність підстав для відстрочення скаржникові сплати судового збору.

З огляду на викладене, клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Приписами ч. 2 ст. 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У свою чергу, частина 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, апеляційна скарга Державної служби статистики України на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.07.2018 у справі №910/32533/15 підлягає залишенню без руху на підставі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави неподання документів, які підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо скаржник не усунув вищезазначені недоліки у строк встановлений судом, питання про повернення апеляційної скарги буде вирішення колегією суддів протягом п'яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 6 ст. 260 ГПК України).

Керуючись статтями 174, 234, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Державній службі статистики України у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Апеляційну скаргу Державної служби статистики України на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.07.2018 у справі №910/32533/15 залишити без руху, надавши скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

3. Попередити Державну службу статистики України, що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді Є.Ю. Шаптала

С.А. Гончаров