ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" липня 2018 р. м. Київ Справа № 911/764/18

Господарський суд Київської області у складі судді Бабкіної В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Приватного акціонерного товариства Київобленерго (Таращанський районний підрозділ) (09500, Київська обл., Таращанський р-н, м. Тараща, вул. Видна, 68; 08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Київська, 2Б; 04136, м. Київ, вул. Стеценка, 1а)

до Приватного акціонерного товариства Пересувна механізована колона 169 (09500, Київська обл., Таращанський р-н, м. Тараща, вул. Колгоспна, 56А)

про стягнення 223640,03 грн. вартості необлікованої електроенергії,

секретар судового засідання: Мамчур А.О.

за участю представників:

від позивача: ОСОБА_1 (довіреність № 74 від 01.06.2018 р.);

від відповідача: ОСОБА_2 (довіреність № 3 від 04.01.2018 р.); ОСОБА_3 керівник (наказ № 23 від 12.04.2016 р.).

Обставини справи:

Приватне акціонерне товариство Київобленерго (Таращанський районний підрозділ) (далі ПрАТ «Київобленерго», позивач) звернулось до господарського суду Київської області з позовом до Приватного акціонерного товариства Пересувна механізована колона 169 (далі ПрАТ «ПМК 169», відповідач) про стягнення 223640,03 грн. вартості необлікованої електроенергії.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем ОСОБА_4 користування електричною енергією (далі ПКЕЕ), затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики № 28 від 31.07.1996 р., та зазначає про безоблікове споживання відповідачем електричної енергії, у звязку з чим просить суд стягнути з відповідача 223640,03 грн. вартості спожитої необлікованої електроенергії.

Ухвалою господарського суду Київської області від 20.04.2018 р. було відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче засідання на 17.05.2018 р.

Підготовче засідання відкладалося.

14.05.2018 р. до господарського суду Київської області від ПрАТ Пересувна механізована колона 169 надійшов відзив № 15 від 11.05.2018 р. (вх. № 9069/18 від 14.05.2018 р.) на позов у даній справі, за змістом якого відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує, посилаючись, зокрема, на те, що 18.04.2017 р. Таращанським районним підрозділом ПрАТ "Київобленерго" було здійснено технічну перевірку обєктів електропостачання, що перебувають на балансі споживача - ПрАТ «ПМК-169», яке розташоване за адресою: м. Тараща, вул. Колгоспна, 56а. Під час даної перевірки працівниками Таращанського РП ПрАТ "Київобленерго" було виявлено, на переконання позивача, самовільне підключення до електромережі відповідача приміщення котельні, що не є власністю ПрАТ «ПМК 169», яке розташоване за адресою: м. Тараща вул. Колгоспна, 69. Струмоприймачі приміщення даної котельні були обладнані приладом обліку електричної енергії, який не містить слідів втручання та опломбований. На думку відповідача, акт перевірки ПрАТ «Київобленерго» Таращанський РП не містить жодних достовірних даних щодо самовільного втручання саме підприємством відповідача до електричних мереж, а також щодо втручання споживача в роботу встановленого в приміщенні котельні приладу обліку шляхом впливу на їх роботу магнітного поля.

Відповідач також зазначає, що за наслідками здійсненої перевірки енергопостачальною організацією було складено акт про порушення № К 034072 від 18.04.2017 р., яким встановлено, що споживач порушив пункт 6.40 ПКЕЕ. Водночас, при складанні даного акта про порушення з боку споживача ПрАТ «ПМК 169» було залучено бухгалтера підприємства ОСОБА_2, яка повідомила електропостачальній організації, що приміщення котельні не є власністю ПрАТ «ПМК 169» та що підприємство до експлуатації даної котельні ніякого відношення не має. Крім того, з 23.10.2000 р. дана котельня після зняття її з балансу КП «Таращатепломережа» була законсервована та по даний час не використовується. На даний час дане приміщення котельні знаходиться в аварійному стані. Проте, як зазначив відповідач, після розгляду матеріалів перевірки комісія Таращанського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго» прийняла рішення, на підставі якого було застосовано до ПрАТ «ПМК 169» оперативно-господарську санкцію у вигляді нарахування вартості недоврахованої електричної енергії за останні три роки, що становить 223640,03 грн.

Враховуючи викладене, відповідач вважає, що будь-які вимоги щодо нарахування та сплати вартості недорахованої електричної енергії за останні три роки є необгрунтованими та незаконними.

31.05.2018 р. до господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання № 18 від 31.05.2018 р. про долучення до матеріалів справи документів, у тому числі листа Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області № 53-07-2615 від 25.05.2018 р. щодо належності котельні та трансформаторної підстанції, що перебувають на балансі ПрАТ Пересувна механізована колона 169, до державної власності.

04.06.2018 р. до господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив № к23/100 від 31.05.2018 р., за змістом якої ПрАТ Київобленерго заперечує проти мотивів відповідача, викладених у відзиві, та підтримує позовні вимоги у повному обсязі. Позивач зазначив, що звернувся до суду з позовом про стягнення з ПрАТ «ПМК 169» вартості необлікованої електричної енергії, підставою для нарахування якої стало складення уповноваженими працівниками Таращанського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго», під час технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії, акта про порушення № К 034072 від 18.04.2017 р. та нарахування 223640,03 грн. за безобліково спожиту електричну енергію. Позивач наголошував, що між сторонами існують договірні відносини про постачання електричної енергії відповідачу на підставі договору № 16 від 31.03.2011 р., відповідно до якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 35 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору. Відповідно до договору, відповідач зобовязаний виконувати умови цього договору, а позивач має право вимагати відшкодування збитків, завданих йому внаслідок порушення відповідачем умов цього договору в порядку, визначеному чинним законодавством України. Зокрема, договором передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання, відповідно до затвердженої Методики, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі самовільного внесення споживачем змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою. Виявивши 18.04.2017 р. у відповідача самовільне підключення поза розрахунковим засобом обліку, позивачем правомірно складено акт про порушення № 034072 та нараховано суму збитків за безобліково спожиту електричну енергію.

Ухвалою господарського суду Київської області від 11.06.2018 р. було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 12.07.2018 р.

У судовому засіданні 12.07.2018 р. представник позивача позовні вимоги підтримала у повному обсязі; представники відповідача проти позову заперечували.

У судовому засіданні 12.07.2018 р. було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази та оцінивши їх в сукупності, суд

встановив:

31.03.2011 р. між Закритим акціонерним товариством «А.Е.С. Київобленерго» (Таращанський районний підрозділ) (правонаступник Приватне акціонерне товариство «Київобленерго») (постачальник) та Приватним акціонерним товариством Пересувна механізована колона 169 (споживач) було укладено договір на постачання електричної енергії № 16, відповідно до п. 1.1 якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 35 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.

Згідно з пп. 2.3.1 п. 2.3 договору, споживач зобовязаний виконувати умови цього договору.

У відповідності з пп. 3.1.4 п. 3.1 договору, постачальник має право вимагати відшкодування збитків, завданих йому внаслідок порушення споживачем умов цього договору в порядку, визначеному чинним законодавством України.

Підпунктом 4.2.3 п. 4.2 договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану - виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання, відповідно до затвердженої Методики, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі самовільного внесення споживачем змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на термін до 31.12.2011 р. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії, або перегляд його умов (п. 9.5 договору).

Договір неодноразово продовжувався, доказів припинення його дії до матеріалів справи не надано, факт продовження дії договору сторонами не заперечувався.

18.04.2017 р. постачальником було проведено технічну перевірку електроустановок споживача за адресою: вул. Колгоспна, 69, м. Тараща Київської області. За результатами перевірки уповноваженими представниками Таращанського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго» було виявлено факт порушення ОСОБА_4 користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики № 28 від 31.07.1996 р., а саме - підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. Зокрема, перевіркою було встановлено самовільне підключення кабеля до котельні, внаслідок чого електроенергія, що споживалася, лічильником не враховувалась.

Під час здійснення перевірки головним бухгалтером ПрАТ «ПМК 169» було надано пояснювальну записку від 18.04.2017 р., відповідно до якої було підтверджено виявлене позаоблікове підключення кабелю на приміщення котельні, а також вказано, що це приміщення не є власністю ПрАТ «ПМК 169», та те, що в приміщенні стоїть окремий лічильник, який не зареєстрований; котельня не працює з 2002 року, електроенергія не споживається; до працівників Таращанського РП зауваження відсутні.

За результатами вказаної перевірки працівниками районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго» було складено акт про виявлене порушення № К034072 від 18.04.2017 р.

Складений акт № К 034072 від 18.04.2017 р. відповідачем оскаржено не було.

20.04.2017 р. комісією Таращанського РП ПрАТ «Київобленерго» з розгляду актів про порушення ПКЕЕ у присутності представника споживача було розглянуто справу по зазначеному акту № К034072 від 18.04.2017 р.

На засіданні даної комісії було підтверджено факт виявлення порушення та прийнято рішення, оформлене протоколом № 139 від 20.04.2017 р., про нарахування суми збитків у відповідності до п. 2.6 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ОСОБА_4 користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562 (із змінами та доповненнями), надалі - Методика, за період 516 днів з 25.06.2014 р. по 18.04.2017 р. по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

20.04.2017 р. ПрАТ «ПМК 169» було надано ПрАТ «Київобленерго» (Таращанський районний підрозділ) гарантійний лист, відповідно до якого відповідач просив позивача зменшити нарахування по акту про порушення до суми 60000,00 грн., яку ПрАТ «ПМК 169» зобовязувалося сплатити після продажу автомобіля в разі позитивної відповіді на дане звернення.

05.07.2017 р. на повторному засіданні комісією ПрАТ «Київобленерго» з розгляду актів про порушення ПКЕЕ у присутності представника споживача було переглянуто справу по зазначеному акту. За результатами розгляду прийнято рішення, оформлене протоколом № 169 від 05.07.2017 р., про нарахування споживачу суми збитків у відповідності до п. 2.6 Методики (за формулою 2.7 Методики) за період 183 дні з 18.10.2016 р. по 18.04.2017 р. по тарифах, що діяли протягом періоду порушення. Вартість недорахованої електричної енергії згідно з розрахунком товариства склала 223640,03 грн.

ПрАТ «Київобленерго» (Таращанський районний підрозділ) було виставлено ПрАТ «ПМК 169» рахунок-фактуру № НОМЕР_1 за липень 2017 року від 05.07.2017 р. по акту за порушення ПКЕЕ № К034072 від 18.04.2017 р. на суму 223640,03 грн.

ПрАТ «Київобленерго» (Таращанський районний підрозділ) та ПрАТ «ПМК 169» було складено акт № А- прийняття-передавання електричної енергії за липень 2017 року від 31.07.2017 р. на суму 223640,03 грн., який було підписано обома сторонами та скріплено печатками товариств.

ПрАТ «Київобленерго» було надіслано ПрАТ «ПМК 169» претензію № 338 від 18.10.2017 р., відповідно до якої позивач зазначив, що станом на 01.10.2017 р. за ПрАТ «ПМК 169» рахується заборгованість по акту № К034072 від 18.04.2017 р. про порушення ПКЕЕ в сумі 223640,03 грн., у звязку з чим ПрАТ «Київобленерго» пропонувало ПрАТ «ПМК 169» погасити заборгованість протягом 30 днів з дня отримання даної претензії або скласти графік погашення заборгованості.

Відповідь на претензію отримано не було, заборгованість не сплачено, у звязку з чим позивач і звернувся з даним позовом до суду.

Згідно приписів статті 509 Цивільного кодексу України зобовязанням є таке правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку.

Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зазначена норма кореспондується з приписами статті 193 Господарського кодексу України.

Так, у відповідності до ч. 1 статті 193 Господарського кодексу України субєкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобовязання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобовязання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно ч. 7 статті 193 Господарського кодексу України не допускається одностороння відмова від виконання зобовязання, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов'язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

Відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов'язків є, зокрема, договори та інші правочини. Цивільні права та обов'язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії".

Відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається (ч. 2 ст. 275 ГК України).

За порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання (ст. 235 ГК України).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 237 ГК України, підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання. Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. ОСОБА_4 користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України

Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» визначено, прравопорушеннями в електроенергетиці є зокрема крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 5.1 ОСОБА_4 користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28, договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

Згідно з пп. 5 п. 8.1 ПКЕЕ постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право на безперешкодний доступ (за предявленням службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки обліку та технічної перевірки засобів облік) споживача відповідно до умов укладених договорів, а також дія виконання відключення та обмеження споживання відповідно до виставленого цими правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору.

У відповідності з п. 6.40 ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за № 782/12656.

У п. 3.34 ПКЕЕ зазначено, що будь-які роботи, пов'язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом.

Відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих ОСОБА_4 або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих ОСОБА_4 та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

За положеннями п. 6.42 ПКЕЕ, на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді.

Відповідно до п. 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 2.1 Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника; підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку; підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку.

Згідно з п. 6.43 ПКЕЕ, кошти за недовраховану електричну енергію перераховуються споживачем на поточний рахунок із спеціальним режимом використання постачальника електричної енергії за регульованим тарифом або поточний рахунок постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом. Споживач має оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Поряд з цим, приписами статей 73, 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 76-79 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідач, заперечуючи проти даного позову, посилався на те, що нарахування штрафних санкцій підприємству є незаконним, складений акт перевірки не містить жодних достовірних даних щодо втручання саме відповідача в роботу встановленого в приміщенні котельні приладу обліку та впливу на їх роботу магнітного поля. Також відповідач зазначає, що він не є власником приміщення котельні, щодо якої складено акт про порушення.

До матеріалів справи відповідачем було долучено лист Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області № 53-07-2615 від 25.05.2016 р., в якому було зазначено, що на балансі ПрАТ «Пересувна механізована колона 169» перебувають два обєкти державної власності, а саме: котельня та трансформаторна підстанція, за місцем розташування: Київська область, Таращанський район, м. Тараща, вул. Колгоспна, 69.

Отже, як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, у тому числі фотододатками до акта про порушення, порушення ПКЕЕ сталося в трансформаторній підстанції ТП № 256, балансоутримувачем якої є ПрАТ «Пересувна механізована колона 169», і, відповідно, є відповідальною особою за виявлене порушення, що підтверджується додатком № 1 до договору № 16 від 31.03.2011 р. на постачання електричної енергії, в якому міститься загальна однолінійна схема електропостачання. Відповідно до цього додатку та долучених до матеріалів справи актів розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін - № 1 від 31.03.2011 р., № 2 від 31.03.2011 р., № 2а від 31.03.2011 р., межі балансової належності зафіксовані на ввідних клемах РЛ 10кВ ТП № 256 та співпадають з межею експлуатаційної відповідальності. Аналогічна схема зображена в акті про порушення № К034072 від 18.04.2017 р.

Водночас, додатком № 9 до договору № 16 від 31.03.2011 р. визначено відповідальну особу за все електрогосподарство споживача, до якого входить і ТП № 256. Окрім того, організація експлуатації електроустановок споживачів здійснюється у відповідності до розділу 5 ОСОБА_4 технічної експлуатації електроустановок споживачів (ПТЕЕС), затверджених наказом Міністерства палива та енергетики № 258 від 25.07.2006 р. Тобто, саме ПрАТ «Пересувна механізована колона 169» несе відповідальність за належне утримання свого майна.

Оскільки несанкціоноване (не узгоджене з постачальником) підключення до електромережі поза лічильником споживача відбулося саме в трансформаторній підстанції, балансоутримувачем якої є відповідач, то і відповідальність за безоблікове споживання електричної енергії несе останній.

Таким чином, факт самовільного підключення до електромережі в трансформаторній підстанції відповідача доводиться матеріалами справи і не спростовується відповідачем належними та допустимими доказами.

На момент розгляду справи вартість необлікованої електричної енергії відповідачем не сплачена.

Як зазначалось вище, ст. 237 ГК України передбачено, що підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції.

Судом встановлено, що відповідачем застосована до нього оперативно-господарська санкція у вигляді нарахування 226640,03 грн. вартості не облікованої електроенергії не оскаржувалася.

Доказів протилежного на момент прийняття рішення у даній справі до матеріалів останньої надано не було.

Відповідно до ст. 235 Господарського кодексу України оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання.

Як зазначено у п. 3 оглядового листа Вищого господарського суду України «Про практику застосування господарськими судами законодавства про постачання електричної енергії (за матеріалами справ, розглянутих у касаційному порядку Вищим господарським судом України)» № 01-06/1872 від 30.12.2011 р., рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії є оперативно-господарською санкцією.

Оцінивши в сукупності надані докази, суд дійшов висновку про доведення позивачем факту порушення відповідачем умов договору про постачання електричної енергії № 16 від 31.03.2011 р. та ПКЕЕ, яке полягає у самовільному підключенні до системи електропостачання, внаслідок чого електроенергія, що споживалася, лічильником не враховувалась.

За таких обставин і з урахуванням викладеного, вимоги ПрАТ «Київобленерго» про стягнення з ПрАТ «ПМК 169» заборгованості за використану активну електроенергію у вигляді вартості необлікованої електроенергії у розмірі 223640,03 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Судові витрати відповідно до п. 2 ч. 1, п. 1 ч. 4, ч. 9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-80, 123, 129, 232, 233, 236-238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства Пересувна механізована колона 169 (09500, Київська обл., Таращанський р-н, м. Тараща, вул. Колгоспна, 56А, код 01037152) на користь Приватного акціонерного товариства Київобленерго (08132, Київська обл., Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Київська, буд. 2-Б, код 23243188) 226640 (двісті двадцять шість тисяч шістсот сорок) грн. 03 коп. заборгованості за використану активну електроенергію, 3354 (три тисячі триста пятдесят чотири) грн. 60 коп. судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Згідно з приписами ч.ч. 1, 2 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до вимог статті 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складене 20.07.2018 р.

Суддя В.М. Бабкіна