ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

12.07.2018

Справа № 910/8948/18

Суддя Спичак О.М., розглянувши

позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Будівельно-монтажне управління № 33"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ШАТРО ІНЖИНІРИНГ"

про стягнення 630 197,19 грн.

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Будівельно-монтажне управління №33" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ШАТРО ІНЖИНІРИНГ" про стягнення 630 197,19 грн.

У позовній заяві Приватне акціонерне товариство "Будівельно-монтажне управління №33" просить суд стягнути з відповідача заборгованість у сумі 630 197,19 грн. за трьома окремими договорами підряду, з яких за договором підряду № 1 від 15.03.2016 – 104 076,43 грн. основного боргу, 16 857,50 грн. нарахованої пені, 4 311,00 грн. 3 % річних та 19 393,80 грн. інфляційних втрат; за договором підряду № 2 від 17.06.2016 – 366 703,91 грн. основного боргу, 58 582,20 грн. нарахованої пені, 10 639,00 грн. 3 % річних та 42 749,58 грн. інфляційних втрат; за договором підряду № 4 від 05.12.2016 – 5 723,61 грн. основного боргу, 842,48 грн. нарахованої пені, 614,79 грн. 3 % річних та 153,00 грн. інфляційних втрат.

Наразі суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 173 ГПК України, в одній позовній заяві може бути об'єднано декілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги(основної вимоги).

За своїм процесуальним призначенням інститут об'єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об'єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об'єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Отже, порушенням правила об'єднання вимог, є об'єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов'язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з'ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов'язку.

В даному випадку, підставами позову є три окремі договори підряду № 1 від 15.03.2016, № 2 від 17.06.2016, № 4 від 05.12.2016, укладені щодо трьох окремих об'єктів, та кожним з цих договорів передбачено виконання певного переліку робіт, на підтвердження яких позивач, як підрядник, надає документи окремо по кожному з договорів.

Відтак, підстави виникнення позовних вимог, які позивач об'єднав у одному позові, є різними - це три окремі договори підряду на виконання окремих робіт за кожним, а обставина укладення цих договорів між одними й тими ж сторонами не є спільною підставою позову, яка об'єднує вимоги.

Також, заявлені за цими договорами вимоги не об'єднані поданими доказами, так як виконання робіт по кожному з договорів позивач підтверджує документами, складеними окремо на виконання саме цього договору.

Заявлені вимоги також не є основними та похідними позовними вимогами, оскільки вищевказані договори підряду не є основними та похідними договорами по відношенню один до одного, а є трьома окремими договорами підряду на окремі види робіт.

Враховуючи все вищенаведене у сукупності, господарський суд зазначає, що поданою позивачем позовною заявою фактично підлягають вирішенню три окремих спори між тими ж сторонами, які не пов'язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги, оскільки підставами виникнення спірних правовідносин сторін є різні договори на будівництво різних об'єктів, які мають різну ціну та підтверджуються різними актами приймання виконаних будівельних робіт.

З наведеного вбачається, що у поданій до суду позовній заяві об'єднано три майнові вимоги, що є підставою для повернення позовної заяви позивачу.

При цьому, суд зазначає, що навіть у випадку коли позивач правомірно об'єднав вимоги, пов'язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Позивач жодним чином не позбавлений права звернутись з окремими позовами до відповідачів про зобов'язання вчинити дії.

Отже, суд дійшов висновку, що сумісний розгляд об'єднаних позивачем вимог значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті, так як подані в обґрунтування позовних вимог документи, є окремими по вказаним договорам.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об'єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

З огляду на викладене у сукупності, суд дійшов висновку, що поданий позов не відповідає вимогам чинного ГПК України та підлягає поверненню заявнику.

Одночасно, суд вважає за необхідне наголосити, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.07.2018 № 910/8226/18 суддею Приваловим А.І. було повернуто Приватному акціонерному товариству "Будівельно-монтажне управління №33" позовну заяву з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "ШАТРО ІНЖИНІРИНГ" про стягнення 630 197,19 грн. на підставі п.2 ч.5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

На даний час, зазначена ухвала ніким не оскаржена та відповідно є чинною.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 ГПК України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов'язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об'єднаннями на всій території України.

Разом із тим, позивачем не враховано зазначену ухвалу суду та повторно подано до господарського суду позовну заяву про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "ШАТРО ІНЖИНІРИНГ" грошових коштів у сумі 630 197,19 грн.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись п.2 ч.5 ст. 174,ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву (з доданими до неї документами) Приватного акціонерне товариство "Будівельно-монтажне управління №33" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ШАТРО ІНЖИНІРИНГ" про стягнення 630 197,19 грн. повернути без розгляду.

2. Звернути увагу заявника, що згідно ч. 8 ст. 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

3. Згідно з ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Дана ухвала може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя                                                               Спичак О.М.