ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

12.07.2018

Справа № 910/21023/17

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БОРАНД ТРЕЙД"

до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача

1.Товариство з обмеженою відповідальністю "МАСТЕЙН"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача

2. Міністерство фінансів України

3. Національний банк України

про розірвання Договору поруки № 4М14186И/П від 20.10.2016

Суддя Літвінова М.Є.

Без повідомлення представників учасників справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "БОРАНД ТРЕЙД" (далі - позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (далі - відповідач) про розірвання договору поруки №4М14186И/П від 20.10.2016 року.

Рішенням господарського суду міста Києва від 23.05.2018 у справі № 910/21023/17 у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "БОРАНД ТРЕЙД” про розірвання Договору поруки № 4М14186И/П від 20.10.2016 року відмовлено.

Судом встановлено, що у вступній частині рішення господарського суду міста Києва від 23.05.2018 у справі № 910/21023/17 було допущено описку в найменуванні третьої особи, яка залучена до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, а саме замість Товариства з обмеженою відповідальністю «МАСТЕЙН» зазначено Товариство з обмеженою відповідальністю «ДОРТЕКС» .

Частинами 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених під час оформлення рішення господарського суду міста Києва від 23.05.2018 у справі № 910/21023/17, суд зазначає наступне.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв'язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Як на тому наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

В даному випадку, виправлення описок не зачіпає суті рішення господарського суду міста Києва від 23.05.2018 у справі № 910/21023/17, у зв’язку з чим суд вважає за необхідне виправити їх.

Керуючись статтями 234, 243 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

1. Виправити описку у вступній частині рішення господарського суду міста Києва від 23.05.2018 у справі № 910/21023/17 та замість "третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача 1.Товариство з обмеженою відповідальністю "ДОРТЕКС" слід читати «...третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача 1.Товариство з обмеженою відповідальністю "МАСТЕЙН"...».

2. Дану ухвалу вважати невід'ємною частиною рішення господарського суду міста Києва від 23.05.2018 у справі № 910/21023/17.

3. Згідно ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена у порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст ухвали скаладено та підписано 12.07.2018 року.

Суддя М.Є. Літвінова