УХВАЛА

27.06.2018Справа № 910/2974/18
Господарський суд міста Києва у складі судді Чинчин О.В., при секретарі судового засідання Бігмі Я.В., розглянув у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця»

до Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово - інвестиційний банк»

за участю Третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні Позивача

Державного територіально - галузевого об'єднання «Південно - західна залізниця»

про визнання недійсними умов договору

Представники:

від Позивача: Гончаренко О.Ю. (представник за довіреністю);

від Відповідача: Курильченко К.О. (представник за довіреністю);

Бавріна І.М. (представник за довіреністю);

від Третьої особи:Бондар В.В. (представник за довіреністю);

ВСТАНОВИВ

Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово - інвестиційний банк» про визнання недійсними умов договору.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що 29.12.2011 року між Публічним акціонерним товариством «Акціонерний комерційний промислово - інвестиційний банк» (Банк) та Державним територіально - галузевим об'єднанням «Південно - західна залізниця» (Позичальник) було укладено Кредитний договір про відкриття кредитної лінії №20-3766/2-1, відповідно до умов якого Банк зобов'язався надати Позичальнику кредит шляхом відкриття відновлюваної кредитної лінії у сумі, яка не може перевищувати 3750000 доларів США, на умовах, встановлених цим Договором, а Позичальник зобов'язався повернути кредит та сплатити проценти, встановлені цим Договором. Як зазначає Позивач, відповідно до Порядку погодження залучення державними підприємствами, в тому числі господарськими товариствами (крім банків), у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток, паїв) належать державі, кредитів (позик), надання гарантій або поруки за такими зобов'язаннями, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №809 від 15.06.2011 року, та Порядку погодження здійснення державними підприємствами, що входять до сфери управління Міністерства інфраструктури України, залучення кредитних ресурсів, затвердженого наказом Міністерства інфраструктури України №64 від 22.04.2011 року, Державне територіально - галузеве об'єднання «Південно - західна залізниця» отримало погодження від Міністерства фінансів України та Міністерства інфраструктури України, однак всупереч отриманих погоджень в Договорі кредиту строк користування кредитними коштами встановлений менший, ніж 3 роки, що є додатковим навантаженням на фінансове становище боржника. Договором про внесення змін та доповнень №20-3391/2-1 від 28.09.2012 року змінено пункти 3.5, 3.8, а Договором про внесення змін №20-3783/2-1 від 29.12.2011 року розділ 3 доповнено п.3.9, проте вказані зміни не погоджені Міністерством фінансів України та Міністерством інфраструктури України. За таких підстав, просить Суд визнати недійсним п.2.2 Кредитного договору про відкриття кредитної лінії №20-3766/2-1 від 29.12.2011 року, пункти 3.5, 3.8 Кредитного договору про відкриття кредитної лінії №20-3766/2-1 від 29.12.2011 року в редакції Договору про внесення змін та доповнень №20-3391/2-1 від 28.09.2012 року, пункт 3.9 Кредитного договору про відкриття кредитної лінії №20-3766/2-1 від 29.12.2011 року в редакції Договору про внесення змін №20-3783/2-1 від 29.12.2011 року.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.03.2018 року відкрито провадження у справі № 910/2974/18, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 18.04.2018 року.

06.04.2018 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

18.04.2018 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшла відповідь на відзив.

18.04.2018 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшли заперечення проти заяви про застосування строків позовної давності.

18.04.2018 року в судове засідання з'явились учасники справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.04.2018 року, яка занесена до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 15.05.2018 року.

14.05.2018 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

15.05.2018 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Відповідача надійшла заява про відвід судді Чинчин О.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.05.2018 року зупинено провадження у справі до вирішення суддею, визначеного у порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України, заяви Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово - інвестиційний банк" про відвід судді Чинчин О.В. від розгляду справи №910/2974/18. Заяву Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово - інвестиційний банк" про відвід судді Чинчин О.В. від розгляду справи №910/2974/18 передано для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Розпорядженням Керівника апарату Господарського суду міста Києва від 15.05.2018 року призначено повторний автоматичний розподіл справи № 910/2974/18.

Відповідно до автоматичного розподілу справ Господарського суду міста Києва, заяву по справі № 910/2974/18 передано до розгляду судді Ващенко Т.М.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.05.2018 року в задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово - інвестиційний банк" про відвід судді Чинчин О.В. відмовлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.05.2018 року поновлено провадження у справі, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 30.05.2018 року.

30.05.2018 року судове засідання не відбулось у зв'язку із перебуванням судді Чинчин О.В. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.06.2018 року призначено справу до судового розгляду по суті на 20.06.2018 року.

20.06.2018 року в судове засідання з'явились учасники справи. Розпочато розгляд справи по суті, представниками Позивача та Відповідача виступили зі вступним словом.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.06.2018 року, яка занесена до протоколу судового засідання, оголошено перерву в розгляді справи по суті до 27.06.2018 року.

22.06.2018 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Відповідача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи доказів.

27.06.2018 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В судове засідання 27 червня 2018 року з'явились учасники справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.06.2018 року, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено в задоволенні клопотання Позивача про відкладення розгляду справи.

Представник Позивача заявив про відвід судді Чинчин О.В. від участі у справі №910/2974/18.

Суд, розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про відвід судді Чинчин О.В. від участі у справі №910/2974/18, приходить до висновку, що дана заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Статтею 35 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 35 цього Кодексу, статті 36 цього Кодексу, звільняє заявника від обов'язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Згідно зі ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Відповідно до статті 129 Конституції України, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак (стаття 9 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

У судовому засіданні 27.06.2018 року представником Позивача було заявлено про відвід судді Чинчин О.В. від розгляду справи №910/2974/18 з підстав незгоди з процесуальним рішення суду, а саме відмовою в задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи, а також наявністю упередженості судді при розгляді аналогічної справи №910/2969/18 між тими ж сторонами, про той самий предмет, яку розглянуто по суті та відмовлено в задоволенні позовних вимог.

Суд звертає увагу, що заяву про відвід було заявлено Позивачем після закриття підготовчого провадження, призначення справи до судового розгляду по суті на 15.05.2018 року, початку судового розгляду по суті в судовому засіданні 20.06.2018 року, виступу представників Позивача та Відповідача зі вступним словом.

27.06.2018 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв'язку з вступом у справу нового представника Позивача, з метою підготовки до судових дебатів, належного представництва інтересів Позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.06.2018 року, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено в задоволенні клопотання Позивача про відкладення розгляду справи з наступних підстав. Так, в судовому засіданні 20.06.2018 року по вказаній справі оголошено перерву в судовому засіданні до 27.06.2018 року для надання можливості підготуватися до судових дебатів.

Крім того, в судовому засіданні 27.06.2018 року представником Позивача оголошено клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, яке було задоволено Судом та оголошено перерву в судовому засіданні для надання представнику позивача для ознайомлення з матеріалами справи. Після повного ознайомлення з матеріалами справи, про що зазначено у протоколі судового засідання від 27.06.2018 року, Судом продовжено розгляд даної справи по суті, тому інших підстав для відкладення розгляду справи не було.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Одночасно, застосовуючи відповідно до частини 1 статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справи ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Суд звертає увагу, що у Позивача було достатньо часу для того, щоб належним чином підготуватися до судового засідання по суті, а тому наведені у клопотанні про відкладення розгляду справи підстави є необґрунтованими.

Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до п.п.1, 2 ч.2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов'язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи.

Згідно з ч.1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Пунктом 1 частини 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

В обґрунтування поданої заяви про відвід судді Чинчин О.В. Позивач зазначав про незгоду з процесуальними рішеннями суду, а саме відмовою в задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи, та наявністю упередженості судді при розгляді даної справи, у зв'язку з винесенням рішення по аналогічній справі №910/2969/18 між тими ж сторонами, про той самий предмет, яку розглянуто по суті не на користь Позивача, оскільки Судом було відмовлено в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до частини 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Так, у провадженні судді Господарського суду міста Києва Чинчин О.В. знаходилась справа №910/2969/18 за позовом Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» до Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово - інвестиційний банк», за участю Третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні Позивача - Державного територіально - галузевого об'єднання «Південно - західна залізниця» про визнання недійсними умов договору. В судовому засіданні 27.06.2018 року по даній справі Судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення про відмову у задоволенні позовних вимог Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» у повному обсязі. Сторонам було роз'яснено строки та порядок оскарження даного судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, Суд зазначає, що незгода з процесуальними рішеннями суду, що визначена в якості підстави для відводу у даній справі головуючого судді, не може бути підставою для відводу з урахуванням норм частини 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу України, тобто Позивачем було заявлено завідомо безпідставний відвід.

Крім того, у разі незгоди Позивача з винесеним рішенням, воно може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Враховуючи вищевикладене, Суд зазначає, що заявлення Публічним акціонерним товариством «Українська залізниця» завідомо безпідставного відводу судді Чинчин О.В., у зв'язку з незгодою з процесуальними рішеннями судді, направлено на безпідставне затягування розгляду даної справи, а тому визнається Судом зловживанням процесуальними правами Позивача, що суперечать завданню господарського судочинства.

За приписами ч. 3 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи вищевикладене, Суд приходить до висновку, що заява Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про відвід судді Чинчин О.В. від участі у справі №910/2974/18 підлягає залишенню без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 35-36, 38 - 39, 42, 43, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ

1. Заяву Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про відвід судді Чинчин О.В. від участі у справі №910/2974/18 - залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її проголошення.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 02 липня 2018 року.

Суддя О.В. Чинчин