ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

11.07.2018

Справа № 910/8863/18

Суддя Підченко Ю.О., розглянувши

позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Артем-Банк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Інвесттрейдінг"

про стягнення 61 359 960,95 грн.

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Артем-Банк" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Інвесттрейдинг" про стягнення заборгованості за Договором про відкриття кредитної лінії № 51/15 від 06.08.2015 у розмірі 61 359 960, 95 грн, в тому числі:

- прострочена заборгованість за основним боргом – 27 446 500, 00 грн;

- поточні проценти за Кредитом – 293 263, 97 грн;

- пеня за несвоєчасне погашення кредиту 8 626 472, 55 грн;

- пеня за несвоєчасну сплату процентів 4 123 122, 73 грн;

- 3% річних за несвоєчасне погашення кредиту – 918 141, 82 грн;

- 3% річних за несвоєчасне погашення процентів, - 423 327, 32 грн;

- витрати від інфляції за несвоєчасне погашення кредиту – 3 629 131, 73 грн;

- витрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів – 123 945, 88 грн.

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Частиною першою статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 статті 4 Закону України “Про судовий збір” судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону України “Про судовий збір” за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 4 статті 7 Закону України “Про Державний бюджет України на 2018 рік” з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1 762 грн.

Таким чином, за подання даної позовної заяви (про стягнення заборгованості в розмірі 61 359 960, 95 грн.) необхідно сплатити судовий збір у розмірі 616 700, 00 грн.

В позовній заяві наявне клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Інвесттрейдинг" про стягнення заборгованості за Договором про відкриття кредитної лінії № 51/15 від 06.08.2015 у розмірі 61 359 960, 95 грн.

Посилаючись на статтю 8 Закону України "Про судовий збір", а також з посиланням на рішення виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб "Про початок процедури ліквідації АТ "Артем-Банк" та делегування повноважень ліквідатора банку" № 2857 від 15.12.2016, згідно з яким розпочато процедуру ліквідації позивача, у зв’язку з чим просить суд врахувати, що уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Артем-Банк", діє як суб’єкт владних повноважень, та з метою не допущення порушення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав кредиторів та вкладників банку, просить суд відстрочити сплату судового збору до відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Судом встановлено, що позивачем не надано доказів в підтвердження наявності умов, з якими закон пов’язує можливість розстрочення та відстрочення судового збору для позивача.

Окрім того, господарському суду надано лише право, а не покладено обов`язок у будь-якому випадку задовольняти клопотання учасників судового процесу про звільнення від сплати ними судового збору.

При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й органів державної влади. Самі лише обставини, пов’язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не є підставою для відстрочення, розстрочення сплату судового збору та звільнення від такої сплати.

З огляду на вищевикладене та враховуючи рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, суд прийшов до висновку про необґрунтованість зазначеного клопотання, оскільки позивачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів в підтвердження наявності передбачених законом умов для позивача за яких можливе відстрочення сплати судового збору, у зв’язку з чим у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору суд відмовляє.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем не надано належних доказів сплати судового збору у встановленому розмірі.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись п. 2 ч. 1 ст. 164, ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Уповноваженій особі Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Артем-Банк" у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Артем-Банк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Інвесттрейдинг" про стягнення заборгованості за Договором про відкриття кредитної лінії № 51/15 від 06.08.2015 у розмірі 61 359 960, 95 грн залишити без руху.

3. Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Роз'яснити позивачу, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається згідно з п. 5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Ю.О. Підченко