ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

02.07.2018

Справа № 910/8264/18

Суддя Усатенко І.В., розглянувши

позовну заяву Дочірнього підприємства "Дюфор"

до 1) Кабінету Міністрів України

2) Державної казначейської служби України

про зобов"язання повернути майно або стягнення матеріальної шкоди 4 000 000,00 грн.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Дочірнє підприємство "Дюфор" звернулося до Господарського суду міста Києва із позовом до 1) Кабінету Міністрів України; 2) Державної казначейської служби України про зобов"язання повернути майно або стягнення 4000000,00 грн.

Приписами частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 2, 3, 4, 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивачем не дотримані вимоги статті 162 Господарського процесуального кодексу України, зокрема п. 2 ч. 3 ст. 162 в частині зазначення ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача 1 (Кабінету Міністрів України); п. 3 ч. 3 ст. 162 оскільки, в позовній заяві не наведено обгрунтований розрахунок суми шкоди у розмірі 4000000,00 грн; п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України щодо зазначення інформації з приводу особи у якої перебувають оригінали доказів, поданих до позовної заяви. Пункту 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України щодо визначення змісту позовних вимог та способу захисту, оскільки, позивач визначає два альтернативні, взаємовиключні способи захисту його права, які є різними цивільно-правовими інститутами, зокрема: шляхом зобов"язання повернути майно або стягнення шкоди у розмірі 4000000,00 грн., крім того, позивачем не визначено зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів. Позивачем чітко не сформульовано позовні вимоги. Згідно ст. 238 ГПК України висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної із заявлених вимог не може залежати від настання або ненастання певних обставин (умовне рішення). Отже позовні вимоги мають бути сформульовані чітко і не залежати від настання тих чи інших обставин, а тому позивач має визначити один спосіб захисту та сформулювати свої позовні вимоги без застережень і чітко щодо кожного з відповідачів.

Також стаття 164 ГПК України встановлює вимоги до документів, що додаються до позовної заяви, та ч. 2 указаної статті зазначає, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 91 ГПК України письмові докази, до яких належать і документи, подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Пунктом 5.27 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, чинний від 01.09.2003) встановлено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Разом з цим, як вбачається з додатків до позову в якості "доказів" заявником до позову додано ксерокопії документів - які не є ані оригіналами документів, ані засвідченими у встановленому законом порядку копіями документів (відмітка про засвідчення копії, яка передбачена п. 5.27 ДСТУ 4163-2003, на ксерокопіях відсутня).

Частиною першою статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач надав до матеріалів справи квитанцію № 2528 від 22.06.2018 про сплату судового збору у розмірі 4500,00 грн.

Позивач просить суд звільнити його від сплату судового збору у сумі, що перевищує 4500,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України “Про судовий збір” враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд визнав клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, оскільки заявником не наведено та не підтверджено наявність умов для звільнення від сплати судового збору, передбачених статтею 8 Закону України “Про судовий збір”. В тому числі, позивачем не надано суду доказів в підтвердження його майнового стану, який може бути врахований при вирішенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Згідно статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 7 статті 12 ГПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Відповідно до абзацу 4 статті 7 Закону України “Про Державний бюджет України на 2018 рік” з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1 762 грн.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону України “Про судовий збір” за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач не надав доказів того, що вартість майна, яке він просить повернути становить 4000000,00 грн. Оскільки, вартість майна не доведена позивачем, суд не в змозі визначити суму судового збору не доплаченого позивачем за розгляд вимоги про зобов"язання повернути майно.

За подання позову з вимогою майнового характеру на суму 4000000,00 грн позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 60000,00 грн, натомість надав докази сплати судового збору у розмірі 4500,00 грн. Отже сума не сплаченого судового збору становить 55500,00 грн.

Позивач не надав доказів сплати судового збору у встановленому судом розмірі та порядку за розгляд позовної заяви Господарським судом міста Києва.

З огляду на вищезазначене суд вбачає підстави для залишення позовної заяви без руху.

Керуючись п. 2, 4, 8 ч. 3 ст. 162, 164 ч. 1 ст. 174, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Відмовити позивачу у задоволенні клопотання про звільнення його від сплати судового збору на суму, що перевищує 4500,00 грн.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. Встановити заявнику строк на усунення недоліків позовної заяви - 7 (сім) днів з дня вручення даної ухвали.

4. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви: - шляхом чіткого і безумовного визначення змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів та визначення одного конкретного способу захисту;

- шляхом подання суду документів, долучених до позовної заяви, (доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги) в оригіналах або в належним чином засвідченій копіях;

- шляхом надання до суду інформації щодо ідентифікаційного коду відповідача 1 (Кабінету Міністрів України), а в разі відсутності у відповідача 1 ідентифікаційного коду, письмові пояснення з цього приводу;

- шляхом подання до суду обгрунтованого розрахунку суми шкоди, заявленої позивачем до стягнення у розмірі 4000000,00 грн, у разі визначення позовної вимоги - шляхом стягнення з відповідачів шкоди;

- шляхом подання до суду інформації щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви у письмовому вигляді;

- шляхом подання до суду доказів сплати судового збору у розмірі 55500,00 грн у разі визначення позовних вимог шляхом стягнення шкоди у розмірі 4000000,00 грн;

- шляхом надання до суду доказів сплати судового збору у визначеному законом розмірі за розгляд позовної заяви майнового характеру з врахуванням вартості майна, доведеної належними та допустимими доказами, у разі визначення позовних вимог шляхом зобов"язання повернути майно.

Документи (пояснення, інформація, тощо), подані в зв"язку з усуненням недоліків позовної заяви, направити відповідачу, докази чого надати суду.

5. Попередити позивача, що відповідно до частини четвертої статті 174 ГПК України у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою

6. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                          І.В. Усатенко