ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" липня 2018 р. Справа № 922/4249/17

Колегія суддів у складі:

головуючий суддя Россолов В.В., суддя Ільїн О.В., суддя Тихий П.В.,

за участю секретаря судового засідання Шило А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (вх. №802 Х/1-42) на рішення Господарського суду Харківської області від 03 квітня 2018 року у справі № 922/4249/17 (суддя Кухар Н. М., м. Харків, повний текст рішення складено 05 квітня 2018 року),

за позовом - Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимогна предмет спору на стороні позивача - Харківська міська рада, м. Харків;

до - ТОВ "Парковий-3", м. Харків;

про визнання укладеним договору,-

ВСТАНОВИЛА:

Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою про визнання укладеним з дня набрання чинності рішенням суду Договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між Товариством з обмеженою відповідальністю "Парковий-3", м.Харків, та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради у запропонованій позивачем редакції. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що на дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкту - нежитлові приміщення 5-го поверху №№ 5-1-:-5-26 в літ. "Н-6" під житлові квартири по пр.Московському, 118 в м. Харкові, відповідач не виконав покладеного на нього Законом № 3038-VI обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради з приводу укладення такого договору.

Місцевим господарським судом на підставі приписів статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядку пайовою участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 р. № 804 визнано правомірними позовні вимоги щодо обов’язку укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури. Втім зменшено розмір пайової участі у розвитку інфраструктури до 4 % від загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної у декларації про готовність об’єкта до експлуатації, зареєстрованої 28.03.2017 за № ХК 36.

Звертаючись з апеляційною скаргою Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради заперечує правомірність зменшення судом розміру пайової участі у розвитку інфраструктури та врахування судом кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної у декларації про готовність об’єкта до експлуатації, зареєстрованої 28.03.2017 за № ХК 36, оскільки остання не підтверджена належною технічно-будівельною та експертною документацією.

У судове засідання, яке відбулось 02 липня 2018 року, представники сторін не з’явились.

На початку судового засідання колегія суддів встановила, що 02 липня 2018 року від Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№4945) з огляду на неможливість прибуття у судове засідання їх представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 216 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України), суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених ч. 2 ст. 202 цього Кодексу.

Статтею 202 ГПК України встановлено наслідки неявки в судове засідання учасників справи.

Суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними (ч. 11 ст. 270 ГПК України).

Тобто, підставою для відкладення розгляду справи за клопотанням учасника справи у випадку неможливості його явки у судове засідання є наявність обґрунтованих причин такої неявки.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч. 1 ст. 58 ГПК України).

За змістом ч. 3 ст. 56 ГПК України, юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Враховуючи викладене сторони у справі не позбавлені права і можливості забезпечити участь у судовому засіданні іншого представника.

Судова колегія вважає за необхідне зазначити, що у випадку, коли представники сторін чи інші учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка учасника судового процесу у судове засідання за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи.

Крім цього, ухвалою Харківського апеляційного господарського суду про призначення справи до розгляду та відкладення розгляду справи явка представників сторін не визнавалась обов'язковою, а матеріали справи дають можливість розглянути скаргу по суті.

Враховуючи викладене та з метою недопущення порушення процесуальних строків, колегія суддів приходить висновку про відмову у задоволенні клопотання Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про відкладення розгляду справи.

У ході апеляційного розгляду даної справи Харківським апеляційним господарським судом, у відповідності до п.4 ч.5 ст.13 Господарського процесуального кодексу України, було створено учасникам справи умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строку, встановленого ч. 1 ст. 273 Господарського процесуального кодексу України.

Колегія суддів, розглянувши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку, що рішення Господарського суду Харківської області від 03 квітня 2018 року у справі № 922/4249/17 не відповідає в повній мірі вимогам законодавства з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до декларації про готовність об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, зареєстрованої 28.03.2017 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Харківської міської ради за № ХК 36, Товариство з обмеженою відповідальністю "Парковий-3" (відповідач) є замовником реконструкції нежитлових приміщень 5-го поверху № 5-1-:-5-26 в літ. "Н-6" під житлові квартири за адресою: пр-т Московський, 118, м.Харків. Кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією 96,00 тис. гривень, у тому числі витрати на будівельні роботи 96,00 тис. гривень. Вартість основних фондів, які приймаються в експлуатацію, 96,00 тис. гривень, у тому числі витрати на будівельні роботи 96,00 тис. гривень (п.п. 20, 21 Декларації).

Листом-повідомленням Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради за вих. № 627/0/124-17 від 27.04.2017 відповідача було повідомлено про те, що останнім не виконано вимоги ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та про необхідність звернення у десятиденний термін до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (позивача) із заявою про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова.

Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 19.05.2017 № 793/0/124-17 відповідачу було запропоновано укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова при реконструкції нежитлових приміщень 2-го поверху № 2-1-:-2-60, 3-го поверху № 3-1-:-3-38, 4-го поверху № 4-1:-4-41 та 5-го поверху № 5-1-:-5-26 в літ. "Н-6" під житлові квартири за адресою: пр-т Московський, 118, м.Харків. Разом з даною пропозицією відповідачу було направлено Договір № 205-17/2 про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова.

Однак відповідач на даний лист-пропозицію також не відреагував, підписаний примірник договору або відповідний протокол розбіжностей позивачу не надіслав.

Зазначені обставини стали підставою для звернення позивача до суду з позовом, в якому він просить спонукати відповідача укласти Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова в редакції, викладеній у позовній заяві.

Відповідно до п. 4 ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовником є фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно із ч. 1 ст. 2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова територій (частини земної поверхні) - це діяльність юридичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій, будівництво об'єктів.

Таким чином, реконструкція існуючої забудови та територій, наряду з новим будівництвом об'єктів, визначається вказаним законодавчим положенням окремим видом забудови територій.

За змістом ч. ч. 2, 3 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Частиною 9 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Відтак, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачений обов'язок замовника, який має намір щодо реконструкції існуючої забудови та територій, укласти договір про участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури.

Колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції та позивача, що наведеним формулюванням "реконструкція існуючої забудови та територій" охоплюються правовідносини здійсненої відповідачем реконструкції, оскільки реконструкція будівлі передбачає реконструкцію земельної ділянки (території), на якій така будівля розташована.

Спеціальним нормативно-правовим актом, яким урегульовані відносини щодо участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту є Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності", у розумінні якого, як зазначено вище, забудовою земельної ділянки є реконструкція, що здійснена відповідачем.

Передбачений ч. 9 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" період часу, протягом якого забудовником має бути виконаний обов'язок з укладення договору на пайову участь, є складовою визначеного законодавством порядку пайової участі, проте, невиконання забудовником вимоги закону щодо укладення такого договору у вказаний вище період часу, не звільняє забудовника від встановленого законом обов'язку.

Отже, відповідач, як замовник реконструкції вже існуючих приміщень нежитлової будівлі магазину продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: пр-т Московський, 118, м.Харків, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Харкова шляхом укладення відповідного договору та виконати його умови.

Механізм залучення до пайової участі, порядок укладання договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску визначено Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, затвердженим рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради № 804 від 9 листопада 2011 року (зі змінами внесеними рішенням від 22.05.2013 року №319) (далі - Порядок), відповідно до п. 1.3 якого замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки в місті Харкові, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та цим Порядком.

Відповідно до п. 1.4 Порядку залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

За приписами п. 1.5 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Згідно із п. 1.6 Порядку будівництвом є нове будівництво, реконструкція, реабілітація, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва; об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси.

У відповідності до п. 2.5 Порядку для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради не пізніше ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

За положенням п. 5.1 Порядку у разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у 10-денний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору.

Відповідно до частини 3 статті 179 ГК України укладення господарського договору є обов'язковим для сторін, зокрема, якщо існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості укладення договору.

Згідно статті 187 ГК України спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов'язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом. Інші переддоговірні спори можуть бути предметом розгляду суду у разі якщо це передбачено угодою сторін або якщо сторони зобов'язані укласти певний господарський договір на підставі укладеного між ними попереднього договору. День набрання чинності рішенням суду, яким вирішено питання щодо переддоговірного спору, вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше.

Оскільки наразі між Департаменом економіки та комунального майна Харківської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Парковий-3", всупереч ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", не укладено договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харків, позиція позивача з приводу необхідності спонукання замовника будівництва до укладення такого договору є правомірною.

В той же час колегія суддів не погоджується з розміром пайової участі Товариства з обмеженою відповідальністю "Парковий-3" у розвитку інфраструктури м.Харків, як у запропонованій позивачем редакції договору, так і встановленим судом першої інстанції.

Так, частиною 6 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об’єкта - для житлових будинків.

Ціна у господарському договорі визначається в порядку, встановленому цим Кодексом, іншими законами, актами Кабінету Міністрів України (частина 5 статті 180 ГК України).

За змістом положень частини 1 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Згідно до пункту 2.2 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Харкова, затвердженого Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804 "Про пайову участь замовників у розвитку інфраструктури м.Харкова" замовник, який має намір здійснити будівництво об'єкта на території м. Харкова, для укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова зобов'язаний звернутися з заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. До заяви необхідно додати такі документи:

-документ, що посвідчує право власності або користування земельною ділянкою;

-зведений кошторисний розрахунок вартості будівництва об'єкта містобудування, визначеної згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами, затверджений замовником, та техніко-економічні показники;

-кошторисний розрахунок вартості будівництва замовником інженерних мереж або об'єктів інженерної інфраструктури поза межами земельної ділянки, визначеної згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами;

-висновок проектної або іншої організації, яка має ліцензію, щодо кошторисної вартості будівництва інженерних мереж або об'єктів поза межами земельної ділянки замовника;

-копії правовстановлюючих документів замовника, завірених в установленому порядку: статуту, документа про реєстрацію у єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України (ЄДРПОУ) - для юридичних осіб та для фізичних осіб - суб'єктів підприємницької діяльності; завірену копію паспорта — для фізичних осіб;

-довідку на державній мові щодо реквізитів юридичної особи та П.І.Б. посадової особи, із зазначенням посади, яка відповідно до статуту має право на укладення договорів.

Замовник разом з генеральним проектувальником несуть повну відповідальність за достовірність поданих документів.

У відповідності до п. 2.6 Порядку величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

За змістом пункту 3.6 Порядку у разі, якщо загальна кошторисна вартість не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами, вона (величина пайової участі) визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово –комунального господарства України показників опосередкованої вартості спорудження житла для Харківської області, розрахованої на останню дату до введення об’єкта в експлуатацію – для житлових будинків.

Відтак, приписи законодавства покладають на забудовника обов'язок щодо надсилання Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об'єкта містобудування, визначеної згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами для розрахунку на підставі даної документації розміру його пайової участі. В разі ж його відсутності розрахунок загальної кошторисної вартості реконструкції об’єкта, Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради слід проводити виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово –комунального господарства України показників опосередкованої вартості спорудження житла для Харківської області, розрахованої на останню дату до введення об’єкта в експлуатацію.

Отже, під час розгляду даного спору для вирішення питання розрахунку вартості пайової участі ТОВ "Парковий-3" з боку відповідача підлягає наданню або зведений кошторисний розрахунок вартості будівництва об'єкта, визначений згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, або належним чином оформлений звіт експертної організації, який містить інформацію про дотримання вимог кошторисної частини проекту.

При цьому колегія суддів не погоджується з позицією суду першої інстанції та Товариства з обмеженою відповідальністю "Парковий-3" з приводу визначеності розміру вартості загальної кошторисної вартості реконструкції об’єкта в декларації про готовність об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, зареєстрованої 28.03.2017 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Харківської міської ради за № ХК 36.

В даному випадку суд приймає до уваги, що у відповідності до пункту 18 Постанови Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №461 "Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів" орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє лише повноту даних, зазначених у декларації, тобто здійснює лише перевірку об’єму та форми занесеної декларантом інформації на підставі поданих документів, а не її достовірність. Отже, факт реєстрації декларації про готовність об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності за № ХК 36, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Харківської міської ради за № ХК 36 з визначенням у останній розміру кошторисної вартості реконструкції об’єкта в сумі 96,00 тис. грн, не свідчить про наявність належного зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об'єкта, визначеного згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами в даній сумі, а відтак, і достовірність даної інформації.

В свою чергу забудовником під час розгляду справи у суді першої інстанції та під час апеляційного перегляду спору не було надано для розрахунку суми пайового внеску зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об'єкта, визначеного згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, та належним чином оформленого звіту експертної організації, який містить інформацію про дотримання вимог кошторисної частини проекту. Тобто, відповідачем не було надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження дійсної суми кошторисної вартості реконструкції об'єкта.

Таким чином, розрахунок внеску, слід проводити виходячи із суми загальної кошторисної вартості реконструкції об'єкта, встановленої згідно із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово –комунального господарства України показників опосередкованої вартості спорудження житла для Харківської області, розрахованої на останню дату до введення об’єкта в експлуатацію.

Судом апеляційної інстанції перевірено виконаний позивачем розрахунок загальної кошторисної вартості реконструкції об'єкта на дату введення до експлуатації об’єкта (Том 1, а.с.25 на звороті), та встановлено, що останній здійснено у відповідності до Порядку та він є арифметично правильним.

Дослідивши зібрані у справі докази та надавши їм правову оцінку в сукупності колегія суддів дійшла висновку, що розмір пайової участі, який підлягає перерахуванню до міського бюджету, з урахуванням вимог Порядку становить 4 % від загальної кошторисної вартості реконструкції об’єкта на дату введення до експлуатації об’єкта (Том 1, а.с.25 на звороті) у сумі 9 931 281,84 грн та складає 397 251,27 грн.

Колегія суддів не погоджується з позицією Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради з приводу необхідності збільшення на 10 % розміру пайової участі згідно пункту 5.5 Порядку, оскільки частина 6 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" містить імперативний припиc, який обмежує граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту виключно 4-ма відсотками від загальної кошторисної вартості будівництва об’єкта для житлових будинків.

З огляду на викладене, місцевий господарський суд загалом правильно застосував норми матеріального і процесуального права, припустившись лише окремої помилки у застосуванні наявного положення частини шостої статті 40 "Про регулювання містобудівної діяльності", та врахуванні неналежних доказів на підтвердження розміру кошторисної вартості реконструкції об’єкта, що є підставою для часткового задоволення апеляційної скарги, відповідної зміни оскаржуваного рішення шляхом приведення підпункту 2.1.1 пункту 2.1. Договору про пайову участь у відповідність до вимог частини шостої статті 40 названого Закону.

Керуючись статтями 129, 269, п.1, ч.1 ст.275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Харківського апеляційного господарського суду, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, ) задовольнити частково.

Рішення Господарського суду Харківської області від 03 квітня 2018 року у справі № 922/4249/17 змінити, позовні вимоги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, ) задовольнити частково.

Пункт 2.1.1. договору викласти в наступній редакції "Здійснює перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок - 0002, МФО - 851011, код ЄДРПОУ -37999649, банк - ГУДКСУ у Харківській області, одержувач - УДКСУ у місті Харкові Харківської області) коштів у розмірі 397 251,27 грн."

В іншій частині рішення Господарського суду Харківської області від 03 квітня 2018 року у справі № 922/4249/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 20 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 09 липня 2018 року.

Головуючий суддя В.В.Россолов

Суддя О.В.Ільїн

Суддя П.В.Тихий