ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
04 липня 2018 р. Справа № 918/128/18
Господарський суд Рівненської області у складі судді Бережнюк В.В.,
розглянувши матеріали справи
за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області
до відповідача ОСОБА_1 підприємства "Оптіма-770-Р" Товариства з обмеженою відповідальністю "Севен Севенті Петроліум"
про зобов'язання приведення земельної ділянки до попереднього стану шляхом демонтажу додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП
Секретар судового засідання: Лиманський А.Ю.,
Представники сторін :
від позивача : не з'явився;
від відповідача : ОСОБА_2;
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Державна архітектурно-будівельна інспекція України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області звернулася до Господарського суду Рівненської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 підприємства "Оптіма-770-Р" Товариства з обмеженою відповідальністю "Севен Севенті Петроліум" про зобов'язання привести земельну ділянку до попереднього стану шляхом демонтажу додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП.
Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач здійснив самочинне будівництво на об'єкті "Реконструкція автозаправної станції зі встановленням додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП за адресою: вул.Рівненська, 110, м.Костопіль Рівненської області" з грубим порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Також у встановлений строк відповідачем добровільно не виконано вимоги припису Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області №89 від 09.08.2017 р. щодо зупинення виконання будівельних робіт з реконструкції автозаправної станції зі встановленням додаткового обладнання.
Ухвалою суду від 12 березня 2018 року відкрито провадження у справі №918/128/18, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, справу призначено до слухання в судовому засіданні на 03 квітня 2018 року.
Ухвалою суду від 03 квітня 2018 року розгляд справи відкладено на 02 травня 2018 року.
Ухвалою суду від 02 травня 2018 року підготовче засідання відкладено на 11 травня 2018 року.
Ухвалою суду від 11 травня 2018 року продовжено строк підготовчого засідання на 30 днів до 08 червня 2018 року, розгляд справи відкладено на 30 травня 2018 року.
30 травня 2018 року відповідачем подано клопотання про долучення до матеріалів справи проектної документації за робочим проектом "Реконструкція існуючої АЗС з розміщення додаткового технологічного обладнання АГЗП модульний по вул. Рівненська 110, м.Костопіль, Рівненської області, проекту "Оцінка впливу на навколишнє середовище (ОВНС)", та витягу з експертного звіту ДП "Укрдержбудекспертиза" №00-2175-16/ПБ від 27.12.2016 року.
30 травня 2018 року в судовому засіданні оголошувалась перерва до 07 червня 2018 року.
01 червня 2018 року позивачем подано додаткові пояснення по справі, відповідно до змісту яких позивач просить суд задоволити позов в повному обсязі.
Ухвалою суду від 07 червня 2018 року закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті на 04 липня 2018 року.
04 липня 2018 року відповідачем подано до суду клопотання про призначення судової архітектурно-будівельної експертизи, на вирішення якої поставити питання стосовно того, чи є додаткове технологічне обладнання модульного АГЗП за адресою: Рівненська область, місто Костопіль, вул. Рівненська 110 нерухомим майном.
Щодо поданого клопотання суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Згідно статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Статтею 77 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно статті 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.
Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
Відповідно до положень статті 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:
1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;
-9+*-/2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.
Згідно пункту 2 постанови пленуму ВГСУ "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" від 23 березня 2012 року №4, судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду. Водночас експертиза призначається для з'ясування питань, що потребують спеціальних знань. Із сукупності наведених норм матеріального і процесуального права вбачається, що неприпустимо ставити перед судовими експертами правові питання, вирішення яких чинним законодавством віднесено до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо.
Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.
Слід зазначити, що предметом позову в даній справі є вимога до відповідача про зобов'язання привести земельну ділянку до попереднього стану шляхом демонтажу додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП, у зв'язку з тим, що на думку позивача відповідач здійснив самочинне будівництво на об'єкті "Реконструкція автозаправної станції зі встановленням додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП за адресою: вул.Рівненська, 110, м.Костопіль Рівненської області" з грубим порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Розглянувши подане відповідачем клопотання суд не вбачає підстав для його задоволення, оскільки наданих сторонами доказів на думку суду достатньо для розгляду справи та вирішення спору, обґрунтування відповідача щодо необхідності призначення експертизи у звязку з тим, що у випадку якщо спірне майно буде визнано експертом нерухомим майном відповідач матиме можливість скористатися частиною 5 статті 376 ЦК України щодо визнання права власності на нерухоме майно суд оцінює критично, оскільки в будь-якому випадку позивач не позбавлений вказаного права на звернення з відповідним позовом.
В судове засідання представник позивача не з'явився, разом з тим 26 червня 2018 року позивачем подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв'язку з перебуванням представника позивача у щорічній відпустці.
Розглянувши вказане клопотання суд зазначає наступне.
Згідно положень статті 195 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.
В обґрунтування підстав відкладення розгляду справи позивач зазначає, що його представник перебуває у відпустці, разом з тим чинним законодавством зокрема Господарським процесуальним кодексом України не обмежено кількість представників сторін які можуть представляти права та інтереси позивача, разом з тим статтею 202 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. За час з моменту відкриття провадження у справі сторони мали можливість надати всі існуючі пояснення, заперечення та відповідні докази на підтвердження своєї правової позиції. Разом з тим, суд вважає що наявних в матеріалах справи доказів достатньо для розгляду справи та вирішення спору по суті.
В судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги не визнав.
Розглянувши документи і матеріали, які подані учасниками процесу, всебічно і повно з'ясувавши всі обставини на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення, давши оцінку доказам, які мають значення для справи, господарський суд прийшов до висновку що в задоволенні позову слід відмовити. При винесенні рішення господарським судом встановлено наступне.
Згідно дежавного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯА №689826 від 03 березня 2006 року Дочірнє підприємство "Опатіма-770-Р" Товарисва з обмеженою відповідальністю "Севен Севенті Петроліум" є власником земельної ділянки за цільовим призначенням для обслуговування автозаправної станції, площею 0,3000 га у межах згідно планом , що розташована в м.Костопіль, вул. Рівненська 110, Костопільського району Рівненської області.
31 липня 2017 року Управлінням ДАБІ у Рівненській області видано наказ №91-П про проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час реконструкції автозаправної станції за адресою: вул. Рівненська, 110, м. Костопіль Рівненської області зі встановленням додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП.
09 серпня 2017 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області проведено позапланову перевірку дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті "Реконструкція автозаправної станції зі встановленням додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП по вул. Рівненська, 110 м. Костопіль Рівненської області", про що складено Акт № 379.
Державними інспекторами встановлено порушення позивачем вимог п.3 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", оскільки, як зазначає позивач, відповідач здійснює виконання будівельних робіт з реконструкції автозаправної станції зі встановленням додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП за адресою: вул. Рівненська, 110 м. Костопіль Рівненської області у 2017 році без виданого органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на їх виконання. Таке порушення вчинене щодо об'єкта, який за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів із значними наслідками (СС3). У єдиному реєстрі отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та видачі таких дозволі і сертифікатів (надалі Реєстр дозвільних документів), доступ користувачів до якого здійснюється через веб-сайт ДАБІ України, не міститься інформації щодо документів, які дають право на виконання будівельних робіт з реконструкції автозаправної станції зі встановленням додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП по вул. Рівненська, 110, м. Костопіль Рівненської області, що також підтверджено службовою запискою Директора департаменту дозвільних процедур ДАБІ України від 23.05.2017 року №40-303-264 (розділ Акту № VI "Опис виявлених порушень").
09 серпня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Рівненській області винесений припис №89 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, відповідно до якого, з підстав, зазначених в Акті перевірки, зупинене виконання будівельних робіт з реконструкції автозаправної станції зі встановленням додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП по вул. Рівненська, 110 м. Костопіль Рівненської області до набуття права на виконання зазначених робіт відповідно до п.3 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".
15 серпня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Рівненській області винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №17-4.3/12, з якої вбачається, що інспектором встановлено порушення позивачем п.3 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" з підстав, зазначених в Акті перевірки. Дочірнє підприємство "Оптіма-770-Р" Товариства з обмеженою відповідальністю "Севен Севенті Петроліум" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.3 п.3 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у розмірі 1 515 600 гривень.
Вказаний Сертифікат виданий на підставі акту готовності об'єкта до експлуатації від 16 січня 2017 року.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності врегульовані Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (надалі Закон №3038-VI).
Відповідно до ст.37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.
Частиною 2 статті 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що за наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.
За порушення вищевказаних приписів законодавством України встановлена відповідальність, а саме: відповідно до п.3 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев'ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
З аналізу правових приписів вищевказаних законодавчих актів вбачається, що відповідальність, яка передбачена п.3 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", настає для замовника будівництва лише у разі неотримання ним Дозволу на виконання будівельних робіт (невидачі такого дозволу ДАБІ України) на момент виконання таких робіт.
Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (надалі Порядок), передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.
Отже, державний архітектурно-будівельний контроль заснований на принципі безпосереднього виявлення порушення вимог містобудівного законодавства уповноваженими особами під час проведення планової або позапланової перевірки, що фіксується в акті та протоколі перевірки за результатами її проведення.
Згідно п. 3 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів : середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".
Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивач зазначає, що у єдиному реєстрі отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих робіт і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та видачі таких дозволів і сертифікатів, який ведеться з 20.05.2011 року, доступ користувачів до даних якого здійснюється безоплатно через офіційний веб-сайт Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розділ "Реєстр дозвільних документів" не міститься інформація щодо документів, які дають право на виконання будівельних робіт з реконструкції автзаправної станції з встановленням додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП за адресою: вул. Рівненська, 110, м.Костопіль ¦Рівненської області, що також підтверджено службою запискою директора департамента дозвільних процедур Держархбудінспекції України ОСОБА_3
Крім того, відповідно до листа Першого заступника Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України, ОСОБА_4 про надання інформації за 02.02.2018 № 40-302-17/844, Держархбудінспекцією не надходило заяв від ДП "ОПТІМА-770-Р" ТОВ "Севен Севенті Петроліум" та не видавалося дозволу на виконання будівельних робіт щодо об'єкта: "Реконструкція автзаправної станції зі встановленням додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП за адресою: вул. Рівненська, 110, м.Костопіль Рівненської області".
Згідно статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.
У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.
Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов'язана відшкодувати витрати, пов'язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.
Згідно статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після:
- подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;
- видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".
Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр). Внесення даних до реєстру з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання.
Доступ користувачів до даних реєстру здійснюється безоплатно через офіційний веб-сайт центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.
Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.
Від так суд приходить до висновку, що станом на час здійснення перевірки відповідач мав дозвіл на виконання будівельних робіт від 14 грудня 2016 року, як це передбачено положеннями статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Слід зазначити, що вказані обставини також були встановлені постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2017 року у справі №817/1269/17 за позовом ОСОБА_1 підприємства "Оптіма-770-Р" Товариства з обмеженою відповідальністю "Севен Севенті Петроліум" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про визнання протиправними та скасування постанови та припису.
Разом з тим, вказана постанова була скасована постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 05 червня 2018 року з тих підстав, що: на вимогу суду, представником позивача не було надано оригіналів зазначених дозвільних документів (дозволу та сертифікату), інших документів. Таким чином, за відсутності оригіналів таких документів, будівельні роботи на об'єкті "Реконструкція автозаправної станції зі встановленням додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП за адресою: вул. Рівненська, 110, м. Костопіль Рівненської області, за наявними їх копіями, не можна вважати правомірними.
Однак, під час розгляду по суті справи №918/128/18 відповідач надав оригінали вказаних доказів в судовому засіданні 04 липня 2018 року, які оглянуті судом, про що наявна відмітка у протоколі судового засідання.
Відповідно до вимог ст.ст. 73,74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. При цьому, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Враховуючи те, що норми Господарського процесуального кодексу України щодо обов`язку господарського суду витребувати у сторін документи і матеріали, що необхідні для вирішення спору, кореспондуються з диспозитивним правом сторін подавати докази, а п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України визначає одним з принципів судочинства свободу в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих ним повноважень, були створені належні умови та здійснені всі необхідні дії для надання сторонами доказів на підтвердження своїх вимог та заперечень.
Згідно ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Підсумовуючи викладене, суд прийшов до висновку, що доводи позивача, які викладені у позовній заяві відносно того, що відповідач здійснив самочинне будівництво на об'єкті "Реконструкція автозаправної станції зі встановленням додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП, не знайшли свого підтвердження при дослідженні доказів та встановленні обставин справи.
Отже, у даному випадку відсутні підстави для зобов'язання відповідача привести земельну ділянку до попереднього стану шляхом демонтажу додаткового технологічного обладнання модульного АГЗП. Відтак, в задоволенні позову слід відмовити.
Судові витрати згідно положень статті 129 ГПК України слід лишити за позивачем.
Керуючись статтями 129, 237-240 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -
В задоволенні позову Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області до ОСОБА_1 підприємства "Оптіма-770-Р" Товариства з обмеженою відповідальністю "Севен Севенті Петроліум" відмовити в повному обсязі.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду Рівненської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного господарського суду в порядку встановленому ст.ст. 254, 256 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено "10" липня 2018 року

Суддя Бережнюк В.В.