КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"10" липня 2018 р. Справа№ 910/11164/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Отрюха Б.В.

суддів: Майданевича А.Г.

Тищенко А.І.

Секретар судового засідання: Камінська Т.О.

За участю представників: відповідно до протоколу судового засідання від 10.07.2018.

розглянувши заяву Київської міської ради про відвід суддям Отрюху Б.В., Майданевичу А.Г. та Тищенко А.І. по справі № 910/11164/16 за апеляційними скаргами Національного природного парку "Голосіївський" та заступника прокурора міста Києва

на рішення Господарського суду міста Києва від 27.10.2017

у справі № 910/11164/16 (суддя Привалов А.І.)

За позовом 1) Громадської організації "Корчувате-наш дім";

2) Національного природного парку "Голосіївський";

До 1) Київської міської ради;

2) товариства з обмеженою відповідальністю "Авеста - Буд";

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів: 1) Міністерства екології та природних ресурсів України;

2) Київського комунального об'єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд";

3) міжнародної благодійної організації "Екологія-Право-Людина";

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1: 1) Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації);

2) Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації);

3) комунального підприємства "Лісопаркове господарство "Конча-Заспа";

про визнання договору оренди земельної ділянки від 28.10.2010 недійсним.

ВСТАНОВИВ:

На розгляді судової колегії Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В., судді: Майданевича А.Г., Тищенко А.І. знаходяться апеляційні скарги Національного природного парку "Голосіївський" та заступника прокурора міста Києва на рішення Господарського суду міста Києва від 27.10.2017 у справі № 910/11164/16 (суддя Привалов А.І.), за позовом 1) Громадської організації "Корчувате-наш дім", 2) Національного природного парку "Голосіївський", до 1) Київської міської ради, 2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Авеста - Буд", за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів: 1) Міністерства екології та природних ресурсів України, 2) Київського комунального об'єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд", 3) міжнародної благодійної організації "Екологія-Право-Людина", за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1: 1) Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), 2) Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), 3) комунального підприємства "Лісопаркове господарство "Конча-Заспа" про визнання договору оренди земельної ділянки від 28.10.2010 недійсним.

09.07.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Київської міської ради надійшла заява про відвід колегії суддів, яка мотивована тим, що представник позивача, у соціальній мережі "Фейсбук" і в мережі Internet публічно заявила про недовіру суддям та зазначила, що у неї наявні сумніви, що "дії представників ТОВ "Авеста-Буд" викликані безсиллям у даній ситуації, неможливістю "порішать" з дійсно чесними суддями, або незграбною грою, коли всі карти роздані і результат відомий заздалегідь. «Якщо рішення буде винесено не на користь Нацпарку, то ніби як і немає претензій щодо за ангажованості суддів на користь впливового забудовника. Бо ж про яку упередженість може йти мова, коли сам забудовник заявив їм відвід, нехай і висмоктаний з пальця? Така схема вам видається дуже складною та нереальною? Тоді ви не знайомі з особливостями українського правосуддя, методами впливу на суддів і діями "великих комбінаторів" у сфері "порішать"».

Враховуючи вищевикладене, оскільки, учасники даного процесу мають враження про упередженість та необ'єктивність колегії суддів, щоб усунути сумніви щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд та законності судового рішення у відповідності до принципів статті 6 Європейської Конвенції, з метою забезпечення довіри учасників провадження у справі до судових актів Київського апеляційного господарського суду, на думку заявника існують підстави відвести суддів Отрюха Б.В., Майданевича А.Г., Тищенко А.І.

В судове засідання 10.07.2018 з'явились представники позивача, прокурор, представники відповідачів 1, 2, третьої особи 1 на стороні позивача. Представники позивача-1, а також третіх осіб 2, 3 на стороні позивача та третіх осіб 1-3 на стороні відповідача-1 в судове засідання не з'явились, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Згідно з ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Європейським судом з прав людини в рішенні по справі справі "Білуха проти України" (Заява № 33949/02) від 09.11.2006 зазначено, що: "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

З 15.12.2017 набрала чинності нова редакція Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України справи у судах апеляційної інстанції, провадження у яких порушено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, а відтак, розгляд цієї апеляційної скарги відбувається саме за правилами вказаної редакції Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч 1 ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Слід зауважити, що ухвалами Київського апеляційного господарського суду від 07.06.2018 та 13.06.2018 вже було відмовлено у задоволенні відводу колегії суддів Отрюха Б.В., Майданевича А.Г., Тищенко А.І. з аналогічних підстав, у зв'язку з необґрунтованістю у відповідності до статті 35 ГПК України. Копії ухвал, були надіслані на юридичну адресу заявника, що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч. 3 ст. 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження

Статтею 39 Господарського процесуального кодексу України України встановлено, що:

- питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі (ч. 1);

- питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість (ч. 2);

- якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною 1, 3 статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Одночасно, застосовуючи ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України від 25 січня 2006 р. № 1-5/45, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це -складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Відповідно до ч. 3,4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно із частиною 5 статті 38 Господарського процесуального кодексу України якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, а також керуючись ч. 5 ст. 38 ГПК України, з метою дотримання норм Конвенції про захист прав і основних свобод людини та вимог ГПК України, колегія суддів прийшла до висновку про залишення без розгляду заяви про відвід суддям Отрюху Б.В., Майданевичу А.Г. та Тищенко А.І.

Керуючись ст. ст. 32, 38, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду заяву Київської міської ради про відвід колегії суддів Отрюха Б.В., Майданевича А.Г., Тищенко А.І.

Головуючий суддя Б.В. Отрюх

Судді А.Г. Майданевич

А.І. Тищенко