УХВАЛА

м. Київ

10.07.2018Справа № 910/8774/18

Суддя Спичак О.М., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Юта ЛТД"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Текнолоджи Групп"

про стягнення 21 730,50 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариства з обмеженою відповідальністю "Юта ЛТД" звернулося до Господарського суду м. Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Текнолоджи Групп" про стягнення 21 730,50 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з приписами п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Положеннями ч. 1 ст. 172 ГПК України унормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. ст. 4-2, 4-3 Господарського процесуального кодексу України.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

За змістом п.61 Правил надання поштового зв'язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

За таких обставин належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є опис вкладення відправленої поштової кореспонденції, засвідчений підписом працівника відділення поштового зв'язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи.

В якості доказів надсилання відповідачу копії, поданої до Господарського суду міста Києва, позовної заяви та доданих до неї документів позивачем надано фіскальні чеки поштової установи № 7778 та № 7780 від 03.07.2018 та описи вкладення у цінний лист від 03.07.2018.

Як вбачається зі змісту описів вкладення у цінний лист, відповідачу було надіслано: « 1. Позовна заява № 105 від 27.06.2018 з додатками на 21 арк.».

Разом із тим, в описах вкладення у цінний лист від 03.07.2018 не зазначено які саме додатки надіслані відповідачу, що не дає суду можливості пересвідчитись в тому, що відповідачу були надіслані саме додані до позовної заяви документи.

З огляду на викладене, надані позивачем, фіскальний чек та опис вкладення у цінний лист є неналежними доказами направлення на адресу відповідача, поданої до суду позовної заяви із всіма доданими до неї документами.

Крім того, пунктом 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 1 статті 9 Закону України N 3674-VI від 8 липня 2011 року "Про судовий збір" за подання позову за місцем розгляду справи сплачується судовий збір, який зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" з 01.01.2018 встановлено прожитковий мінімум для працездатних у сумі 1 762,00 грн.

Судом встановлено, що позивачем на доказ сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі до позовної заяви додано платіжне доручення № 2357 від 02.07.2018 на суму 1 762,00 грн. Зазначені грошові кошти сплачені на рахунок банку 3001, код банку 820019, отримувач - ГУ ДКСУ у м. Києві.

Разом із тим, з 02.07.2018 Головним управлінням Державної казначейської служби України у м. Києві було змінено реквізити для оплати судового збору. Судовий збір у Господарському суді міста Києва підлягає сплаті до Державного бюджету України, рахунок - 3017, отримувач - ГУК у м. Києві /м. Київ/22030101, код ЄДРПОУ - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), МФО- 899998.

Враховуючи вищенаведене, господарський суд зазначає, що платіжне доручення № 2357 від 02.07.2018 на суму 1 762,00 грн. є неналежним доказом сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно із ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Юта ЛТД" підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Юта ЛТД" м. Києва залишити без руху.

2. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Юта ЛТД" строк на усунення недоліків позовної заяви - не пізніше 10 днів з дня вручення зазначеної ухвали.

3. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Юта ЛТД" спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом надання:

- розрахункового документу поштової установи про відправлення на адресу відповідача копії позовної заяви з доданими до неї документами, а також опису вкладення у цінний лист, складеного належним чином;

- документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмір.

4. Відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Спичак О.М.