УХВАЛА

02 липня 2018 року

м. Київ

Справа № 910/17956/17

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Ткача І.В.,

розглянувши касаційну скаргу Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Білий дім"

на постанову Київського апеляційного господарського суду від 21.05.2018

(головуючий - Пономаренко Є.Ю., судді: Дідиченко М.А., Руденко М.А.)

та рішення Господарського суду міста Києва від 14.12.2017

(суддя Пінчук В.І.)

у справі №910/17956/17

за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал"

до Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Білий дім"

про стягнення 377 351,27 грн,

ВСТАНОВИВ:

21 червня 2018 року Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Білий дім" звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного господарського суду від 21.05.2018 та рішення Господарського суду міста Києва від 14.12.2017 у справі №910/17956/17 з викладеним у ній клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження.

В касаційній скарзі Об'єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Білий дім" не зазначено дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, як цього вимагають приписи пункту 7 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній з 15.12.2017) до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Відповідно до підпункту 5 підпункту 2 пункту 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, що діяла на момент звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір встановлений у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з підпунктом 1 підпункту 2 пункту 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, що діяла на момент звернення із позовом у даній справі) ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру складала 1,5 відсотка ціни позову.

Отже, за подання касаційної скарги на рішення суду у цій справі підлягав сплаті судовий збір у розмірі 11 320,54 грн (377 351,27*1,5%)*200%).

Проте Об'єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Білий дім" до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Водночас заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування цього клопотання заявник зазначив про арешт рахунку відповідача, на підтвердження чого додав довідку відділення Банку Південного № 26-05 від 11.06.2018 вих. №0193-34410, що, за твердженнями скаржника, унеможливлює сплату судового збору при подання касаційної скарги. У клопотанні заявник послався на статтю 8 Закону України "Про судовий збір" в редакції, що була чинною до 15.12.2017.

Згідно з частиною 3 статті 3 Господарського процесуального кодексу України в редакції, чинній з 15.12.2017, судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на дату звернення з касаційною скаргою) суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 8 Закону України передбачено можливість відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, однак лише за вичерпних умов. При цьому, приписами цієї статті визначено суб'єктів оскарження щодо яких можна здійснити відстрочення та розстрочення сплати судового збору.

З огляду на зазначене, Верховний Суд відхиляє клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній з 15.12.2017) у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, Верховний Суд зазначає, що скаржнику необхідно усунути недоліки касаційної скарги та надати докази сплати судового збору у сумі 11320,54 грн.

Суд наводить належні платіжні реквізити для зарахування судового збору:

Отримувач коштів: УК у Печер. Р-ні/Печерс. р-н 22030102;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Рахунок отримувача: 6007;

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

Символ звітності банку: 207.

Відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 Розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 та ст. 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року. Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Отже, з 01.01.2017 представництво у суді касаційної інстанції у провадженнях, розпочатих після 30.09.2016, має здійснюватися виключно адвокатами.

Згідно з частиною 1 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Статтею 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об'єднання) зобов'язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов'язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Отже, договір про надання правової допомоги визначає взаємні права та обов'язки адвоката (адвокатського об'єднання) та клієнта, який звернувся за правовою допомогою, а також обсяг повноважень адвоката (адвокатського об'єднання) при здійснені представництва інтересів клієнта, в тому числі в судах. На підставі договору адвокатом (адвокатським об'єднанням) видається ордер, що є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката (адвокатського об'єднання) на вчинення дій в інтересах клієнта, що узгоджується з пунктом 14 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України №36 від 17.12.2012 (зі змінами та доповненнями).

Частиною 3 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 4 статті 60 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній з 15.12.2017) повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Разом з тим, адвокатом Лисенко М.А. не долучено до касаційної скарги ордеру на про надання правової допомоги Об'єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Білий дім" на підставі договору №б/н про надання правових послуг від 20.06.2018, що не узгоджується з приписами частини 4 статті 60 та статті 77 ГПК України щодо допустимих доказів на підтвердження повноважень адвоката на представництво інтересів клієнта в суді.

Враховуючи викладене, касаційна скарга вважається поданою без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, і підлягає залишенню без руху на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду вважає за необхідне надати скаржнику строк для усунення зазначених вище недоліків, а саме: 1) для зазначення дати отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції та надання доказів такого отримання (як то копії конверта в якому надсилалась копія оскаржуваної постанови від 21.05.2018 скаржнику), за наявності; 2) для подання оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 11320,54 грн; 3) для подання ордеру про надання Лисенко М.А. правової допомоги Об'єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Білий дім" на підставі договору №б/н про надання правових послуг від 20.06.2018.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, статтями 4, 8 Закону України "Про судовий збір", Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Об'єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Білий дім" у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Київського апеляційного господарського суду від 21.05.2018 та рішення Господарського суду міста Києва від 14.12.2017 у справі №910/17956/17.

2. Касаційну Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Білий дім" на постанову Київського апеляційного господарського суду від 21.05.2018 та рішення Господарського суду міста Києва від 14.12.2017 у справі №910/17956/17 залишити без руху.

3. Встановити Об'єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Білий дім" строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

4. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто скаржнику.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Ткач