ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

04.07.2018

Справа № 910/4845/18

За позовом

Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Філії «Енергозбут» Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця»

до

Товариства з обмеженою відповідальністю «Пан Енерго»

про

стягнення 93059,97 грн

Суддя Смирнова Ю.М.

Без виклику учасників судового процесу

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі Філії «Енергозбут» Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» звернулося до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Пан Енерго», мотивуючи свої вимоги тим, що в порушення умов укладеного між сторонами договору №УЗ/ЕЕЦ-171019/00055 від 19.10.2017 відповідач не приступив до виконання обумовлених даним договором робіт, у зв’язку з чим позивач вказує на наявність підстав для повернення сплаченого ним авансу в розмірі 79140,00 грн, а також стягнення з відповідача пені в розмірі 13919,97 грн, передбаченої п. 7.5. зазначеного Договору.

15.12.2017 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 № 2147-VIII, яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 1992, № 6, ст. 56) та викладено його у новій редакції.

За приписами п.п. 9 п. 1 Розділу ІХ «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких порушено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.04.2018, керуючись п. 1 ч. 5 ст. 12, ст. 176, ч. 1 ст. 234, ст. ст. 247, 251 Господарського процесуального кодексу України, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі; ухвалено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи; встановлено строк для подання відзиву на позов – протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали та для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо така буде подана) – протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив; попереджено відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України); встановлено строк для подання позивачем відповіді на відзив – протягом п’яти днів з дня отримання відзиву на позов.

01.06.2018 через службу діловодства господарського суду від позивача надійшли письмові пояснення, які суд залучив до матеріалів справи. Також позивач повідомив суду, що дотепер не отримував від відповідача відзиву на позов.

За приписами ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Оскільки клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін до суду не надходило, у відповідності до ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України справа розглядається за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

19.10.2017 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Пан Енерго» (надалі – виконавець, відповідач) та Філією «Енергозбут» Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» (надалі - замовник, позивач) було укладено 37 договорів на виконання проектно-вишукувальних робіт, в тому числі №УЗ/ЕЕЦ-171019/00055 (надалі - Договір).

Відповідно до п. 2.1. Договору, предметом даного договору є закупівля проектно-вишукувальних робіт: «Розробка проектно-кошторисної документації по об’єкту технічне переоснащення РЗА і управління силовим обладнанням ПС Можарове». Стадія – робочий проект (у т. ч. експертиза) (ДСТУ) відповідно до узгодженого сторонами Технічного завдання (Додаток 2 до Договору), проведення комплексної експертизи проекту та отримання експертного звіту.

Судом встановлено, що укладений правочин за своїм змістом та правовою природою є договором підряду, який підпадає під правове регулювання норм § 1 глави 61 Цивільного кодексу України.

Частиною 1 ст. 837 Цивільного кодексу України унормовано, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно з ч. 2 ст. 837 Цивільного кодексу України договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно до ч. 1 ст. 887 Цивільного кодексу України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов'язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити їх. До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього кодексу, якщо інше не встановлено законом (ч. 2 ст. 887).

Пунктом 3.1. Договору визначено загальну вартість робіт – 158280,00 грн.

Розділом 3 Договору сторони обумовили порядок розрахунків за Договором, зокрема, визначили, що замовник після підписання Договору протягом 30 банківських днів перераховує на розрахунковий рахунок виконавця аванс в розмірі 50 % від вартості робіт, передбачених до виконання за цим Договором (п. 3.5. Договору). Остаточний розрахунок здійснюється замовником протягом 10 банківських днів з моменту підписання акту приймання-передачі виконаних робіт (п. 3.6. Договору).

З матеріалів справи вбачається, що на виконання п. 3.5. Договору позивач відповідно до платіжного доручення №36 від 15.11.2017 перерахував аванс на рахунок відповідача в розмірі 50 % від вартості робіт за Договором в сумі 79140,00 грн.

Остаточний розрахунок здійснюється замовником протягом 10 банківських днів з моменту підписання акту приймання-передачі виконаних робіт (п. 3.6. Договору).

З метою визначення наявності у виконавця необхідного об’єму даних для початку робіт згідно Договору, йому були надіслані листи:

- №ЕЕЦ-10/10718 від 06.12.2017, в якому зазначалось, що для надання замовником додаткових вихідних даних для виконання проектно-вишукувальних робіт, необхідний виїзд фахівців проектної організації на об’єкт проектування для проведення обстеження обсягів робіт із зазначенням по кожному об’єкту окремо у тому числі, і по договору в межах даного позову, необхідного переліку додаткових документів на місці та рекомендовано в разі виникнення необхідності в отриманні додаткової інформації звернутися до контактних осіб регіональної філії, які відповідальні за повноту вихідних даних та інших документів, наданих для реалізації об’єктів згідно підписаних договорів на виконання проектно-вишукувальних робіт. А також відповідно до п. 5.3. підписаних договорів на проектно-вишукувальні роботи, надати інформацію замовнику в термін до 11.12.2017 про хід виконання зобов'язань за даними договорами, про обставини, що перешкоджають його виконанню в термін, а також підтвердити строки завершення робіт згідно умов підписаних договорів.

- №ЕЕЦ-10/11221 від 20.12.2017, в якому зазначалось, щодо надання замовником додаткових вихідних даних для виконання проектно-вишукувальних робіт, необхідний виїзд фахівців проектної організації на об’єкти проектування для проведення обстеження обсягів робіт на місці із зазначенням по кожному об’єкту окремо необхідного переліку додаткових документів. Також надано контактну інформацію по особам, які відповідальні за повноту вихідних даних та інших документів, наданих для реалізації об’єкту згідно укладеного договору на виконання проектно-вишукувальних робіт. Крім цього, відповідно до п. 5.3. Договору, замовник просив терміново проінформувати його в термін до 21.12.2017 про хід виконання зобов'язань за даним договором, про обставини, що перешкоджають його виконанню в термін, а також підтвердити строки завершення робіт, надати графік виїзду на об'єкти проектування Регіональних філій для організації та узгодження допуску співробітників для обстеження обсягів робіт на місці та можливістю по кожному об'єкту окремо зазначення необхідного переліку додаткових документів.

- №ЕЕЦ-10/11609 від 20.12.2017, в якому зазначено, що згідно п. 18 технічних завдань, виконавець повинен виконати погодження проектної документації з причетними організаціями (а саме, з відповідними регіональними підрозділами служб електропостачання та іншими організаціями, вказаними у даних документах). А також, для запобігання штрафних санкцій за неналежне виконання зобов’язань за даним договором, необхідно виконати його умови згідно наданих технічних завдань, та в термін до 31.12.2017, згідно п. 4.4. і п. 5.3. Договору, передати замовнику документацію.

- №ЕЕЦ-10/11644 від 28.12.2017, в якому зазначено, що для надання додаткових вихідних даних для виконання проектно-вишукувальних робіт, необхідний виїзд фахівців проектної організації на об’єкт проектування для проведення обстеження обсягів робіт на місці та в разі виникнення необхідності в отриманні додаткової інформації звернутися до контактних осіб регіональної філії, які відповідальні за повноту вихідних даних та інших документів, наданих для реалізації об’єктів згідно підписаних договорів на виконання проектно-вишукувальних робіт.

Однак, на всі надіслані листи замовника відповідач залишив без відповіді та реагування. Крім того, виконавець не інформував про обставини, які перешкоджали своєчасному виконанню робіт у терміни, зазначені у Договорі.

Згідно з п. 4.1. Договору, замовник передає виконавцю вихідні дані для проектування, а саме: технічне завдання, дозвільні та правовстановлюючі документи та інші документи відповідно до вимог ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

При цьому, технічне завдання є Додатком №2 до Договору та є його невід’ємною частиною, а отже, було отримано виконавцем під час підписання Договору.

Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», додаток «А» є довідковий і містить узагальнений перелік робіт для всіх видів проектування, що не дає можливості замовнику самому визначити, який саме перелік додаткових вихідних даних необхідно надати виконавцю на кожний об’єкт окремо для проектування.

Так згідно з технічним завданням, яке є у відповідача, виконавець повинен був провести обмірно-обстежувальні роботи на об’єкті проектування та за результатами обстеження надати замовнику необхідний перелік додаткових документів, необхідних для початку робіт на об’єкті.

Таким чином, за твердженнями позивача, з боку замовника було вчинено всі дії, передбачені умовами укладених договорів, зокрема, на рахунок підприємства відповідача, на виконання п. 3.5. Договору, було вчасно перераховано авансовий платіж в розмірі 50 % від вартості робіт, на його адресу неодноразово направлялись листи, у тому числі, і електронні, щодо надання необхідних даних для виконання передбачених Договором робіт.

На неодноразові звернення замовника виконавець жодного разу не поінформував про хід виконання зобов’язань за Договором, про обставини, що перешкоджають його виконанню, а також про заходи, необхідні для їх усунення.

Пунктом 4.4. Договору визначений термін виконання робіт: не пізніше 31.12.2017.

Однак, у визначений Договором строк акту приймання-передачі виконаних робіт відповідачем надано не було.

18.01.2018 на адресу відповідача було направлено претензію з вимогами надати Філії «Енергозбут» ПАТ «Українська залізниця» у строк до 31.01.2018 виконані проектно-вишукувальні роботи та акт приймання-передачі робіт, або повернути суму сплаченого авансового платежу.

На вищезазначену претензію відповідач відповіді не надав, доказів виконання робіт не надав та кошти не повернув.

Також позивач пояснив, що огляду на всі викладені обставини, враховуючи закінчення строку дії договору та неможливість його продовження через закінчення строку дії Інвестпрограми ПАТ «Українська залізниця» на 2017 рік, замовник скористався правом, передбаченим ст. 849 ЦК України та відмовився від Договору, про що надіслав виконавцю лист-відмову від договорів на виконання проектно-вишукувальних робіт №ЕЕЦ-15/86 від 16.02.2018, що тягне за собою їх розірвання і припинення зобов’язань за ними, з вимогою повернути суми сплаченого авансового платежу.

Відповіді на вказаний лист від виконавця не було отримано.

07.03.2018 замовник повторно направив лист-відмову від договорів на виконання проектно-вишукувальних робіт №ЕЕЦ-15/98 від 07.03.2018 за юридичною адресою підприємства та поштовою, вказаною в договорі. В даному листі замовник повідомив відповідача про відмову від договору на виконання проектно-вишукувальних робіт, що тягне за собою його розірвання і припинення зобов’язань за ним в день направлення цього листа, та вимагав повернути суму авансового платежу протягом 10 (десяти) календарних днів з дня відправлення цього листа (тобто до 17.03.2018). Вказаний лист було отримано відповідачем за двома адресами 16.03.2018 та 20.03.2018 (докази додано до матеріалів справи).

Однак, станом на дату подання позовної заяви відповідач відповіді на вказаний лист не надав та грошових коштів не повернув.

За таких обставин, оскільки позивач не отримав результату, задля якого було укладено Договір, проектно- вишукувальні роботи, що є предметом договору, не виконані, гроші, перераховані для їх виконання, не повернуті, то Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі Філії «Енергозбут» Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» звернулося до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Пан Енерго» стягнення авансу в розмірі 79140,00 грн, а також стягнення з відповідача пені в розмірі 13919,97 грн, передбаченої п. 7.5. зазначеного Договору.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги підлягають задоволенню повністю з наступних підстав.

Згідно зі ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться, одностороння відмова від виконання зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, договір є обов'язковим до виконання сторонами.

За приписами ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно до ч. 1 ст. 887 Цивільного кодексу України, за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов'язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити їх.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Стаття 853 Цивільного кодексу України встановлює обов'язок замовника прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові, в іншому випадку він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Відповідно до ч. 4 ст. 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акту про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акту визнані судом обгрунтованими.

Судом встановлено, що ПАТ «Українська залізниця» в собі філії «Енергозбут» належним чином виконані зобов'язання за Договором щодо сплати авансу, однак ТОВ «Пан Енерго» свої зобов'язання щодо виконання проектно-вишукувальних робіт за даним Договором не виконало неналежним чином, до виконання робіт не приступило та жодних вмотивованих пояснень щодо цього на звернення замовника не надало.

Згідно з ч. 2-3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно зі ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень

ТОВ «Пан Енерго» відзиву на позов не надало, обставин, викладених у даному позові та розміру заборгованості не спростувало.

Враховуючи наведене, господарський суд дійшов висновку про обгрунтованість та доведеність вимог ПАТ «Українська залізниця» щодо стягнення з ТОВ «Пан Енерго» 79140,00 грн авансу через неналежне виконання зобов'язань відповідачем за Договором на виконання проектно-вишукувальних робіт №УЗ/ЕЕЦ-171019/00055 від 19.10.2017, у зв'язку з чим дані вимоги підлягають задоволенню повністю.

Крім того позивач просив суд стягнути з відповідача 13919,97 грн пені за період з 02.01.2018 до 11.04.2018 на підставі п. 7.5. Договору за порушення терміну виконання робіт.

Судом встановлено, що відповідач допустив прострочення виконання зобов’язання з виконання робіт за Договором, а тому дії відповідача є порушенням зобов’язання (ст. 610 Цивільного кодексу України), і він вважається таким, що прострочив (ст. 612 Цивільного кодексу України), відповідно є підстави для застосування встановленої законом відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 546 Цивільного кодексу України, виконання зобов'язання може забезпечуватись неустойкою, порукою, заставою, притриманням, завдатком.

Статтею 611 Цивільного кодексу України зазначено, що одним з наслідків порушення зобов'язання є оплата неустойки (штрафу, пені) - визначеної законом чи договором грошової суми, що боржник зобов'язаний сплатити кредитору у випадку невиконання чи неналежного виконання зобов'язання, зокрема у випадку прострочення виконання.

У відповідності до ч. 1 ст. 216 Господарського кодексу України, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбаченому у Господарському кодексі України, іншими законами та договором.

Частиною 1 ст. 549 Цивільного кодексу України визначено, що неустойка - це грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов’язання.

Згідно з нормами ст. 230 Господарського кодексу України, штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання.

При цьому, суд зазначає, що розуміння господарських санкцій у Господарському кодексі України є дещо ширшим поняття цивільно-правової неустойки. Під штрафними санкціями тут розуміються також і грошові суми, які учасник господарських відносин зобов’язаний сплатити в разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності. Неустойка в розумінні ст. 549 Цивільного кодексу України - це спосіб забезпечення та санкція за порушення саме приватноправових (цивільно-правових) зобов’язань.

Згідно з п. 7.5 Договору у разі порушення виконавцем терміну виконання робіт відповідно до договору, замовник має право вимагати від виконавця сплату пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості не виконаного обсягу за кожен день прострочення терміну завершення робіт за весь період прострочення.

Позивачем заявлено про стягнення пеню з 02.01.2018 до 11.04.2018 (дату розрахунку та складання позову).

В той же час, судом встановлено, що лист-відмова від Договору №УЗ/ЕЕЦ-171019/00055 від 19.10.2017 позивачем направлена на адресу відповідача 16.02.2018, а відтак суд приходить до висновку, що з цього моменту позивачем вчинено односторонній правочин, який тягне припинення зобов'язань його сторін.

Отже, саме з 16.02.2018 (дата підписання та направлення відмови від Договору) зобов'язання відповідача з виконання робіт за Договором припинилося, що унеможливлює покладення на нього відповідальності за прострочення такого зобов'язання у період з 16.02.2018 по 11.04.2018.

Здійснивши власний розрахунок суд вважає за можливе стягнути з відповідача пеню у розмірі 5932,25 грн, нараховану за період з 02.01.2018 по 15.02.2018, за порушення терміну виконання робіт за Договором.

За таких обставин, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню та з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість у розмірі 79140,00 грн та пеня у розмірі 5932,25 грн.

У відповідності до вимог ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 73, 74, 76-80, 129, 236, 237, 238, 240, 241, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Пан Енерго» (код за , проспект Героїв Сталінграда, 12-Д, м. Київ, 04210) на користь Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» (код за , вул. Тверська, 5, м.Київ, 03680) 79140 (сімдесят дев'ять тисяч сто сорок) грн 00 коп. авансу, 5932 (п’ять тисяч дев’ятсот тридцять дві) грн 25 коп. пені та 1610 (одна тисяча шістсот десять) грн 64 коп. судового збору.

3. В іншій частині позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення, відповідно до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, може бути оскаржено до Київського апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення. При цьому, згідно з п.п.17.5 п. 17 Розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя                                                                       Ю.М. Смирнова