УХВАЛА

23 червня 2018 року

м. Київ

Справа № 918/932/17

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Погребняка В.Я.

учасники справи:

позивач - Заступник керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі - Рівненської міської ради

відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Майновий комплекс "Дубенський",

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Майновий комплекс "Дубенський" в особі ліквідатора Позняковської Н.Г.,

на ухвалу Рівненського апеляційного господарського суду

від 29.05.2018

у складі колегії суддів: Саврій В.А. (головуючий), Коломис В.В., Дужич С.П.,

за позовом Заступника керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської міської ради,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Майновий комплекс "Дубенський",

про стягнення збитків у формі упущеної вигоди в сумі 347 028, 37 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Майновий комплекс "Дубенський" в особі ліквідатора Позняковської Н.Г. (далі - заявник) 18.06.2018 звернувся з касаційною скаргою до Верховного Суду на ухвалу Рівненського апеляційного господарського суду від 29.05.2018 у справі № 918/932/17, разом з клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 918/932/17 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Жуков С.В., суддя - Катеринчук Л.Й., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.06.2018.

Однак касаційна скарга не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України (в редакції чинній з 15.12.2017).

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 290 Господарського процесуального кодексу до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подачі касаційної скарги) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент звернення з позовною заявою) ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру становила 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. п. 7 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" в редакції чинній на момент звернення з касаційною скаргою ставка судового збору за подання апеляційної та касаційної скарги на ухвалу суду становила 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2018 встановлений у розмірі 1 762, 00 грн.

Отже, звертаючись з касаційною скаргою на ухвалу Рівненського апеляційного господарського суду від 29.05.2018, заявнику належало сплатити судовий збір у розмірі 1 762, 00 грн.

Разом з тим, до касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Майновий комплекс "Дубенський" не додано доказів сплати судового збору, при цьому заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Майновий комплекс "Дубенський" перебуває у важкому матеріальному становищі та просить відстрочити сплату судового збору до закінчення розгляду у суді касаційної інстанції.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на момент подачі касаційної скарги) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення за таких умов:

1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Положеннями ст. 8 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на момент подачі касаційної скарги) не передбачено можливості відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги з підстав викладених в клопотанні поданому заявником касаційної скарги.

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.

Колегія суддів зазначає, що заявником не доведено свого складного фінансового становища, оскільки суду касаційної інстанції не надано документів фінансово-господарської звітності підприємства, які містять відомості про стан активів та пасивів суб'єкта господарювання, як і не надано будь-яких інших доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовується заявлене клопотання.

За таких обставин, в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Рівненського апеляційного господарського суду від 29.05.2018 слід відмовити.

Згідно з частинами 2, 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України (в редакції чинній з 15.12.2017) у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, заявнику касаційної скарги необхідно усунути недоліки касаційної скарги надати суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1 762, 00 грн.

При цьому, слід зазначити, що листом Державної казначейської служби України від 01.12.2017 №16-08/1082-20145 визначено реквізити для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом: отримувач коштів - УДКСУ у Печерському районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) - 820019, рахунок отримувача - 0007, код класифікації доходів бюджету - 22030102.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, суддя Верховного Суду, -

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Майновий комплекс "Дубенський" в особі ліквідатора Позняковської Н.Г. на ухвалу Рівненського апеляційного господарського суду від 29.05.2018 у справі № 918/932/17 залишити без руху.

2. Надати Товариству з обмеженою відповідальністю "Майновий комплекс "Дубенський" в особі ліквідатора Позняковської Н.Г. строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

3. Роз'яснити Товариству з обмеженою відповідальністю "Майновий комплекс "Дубенський" в особі ліквідатора Позняковської Н.Г., що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Верховного Суду В.Я. Погребняк