ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10.07.2018м. ДніпроСправа № 904/3033/18

Суддя Петрова В.І., розглянувши матеріали

за позовом Чернівецької міської ради, м. Чернівці

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Трівія Плюс", смт. Слобожанське, Дніпровський район, Дніпропетровська область

про визнання укладеним договору оренди землі

ВСТАНОВИВ:

Чернівецька міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою за №01/02-18/1629 від 26.06.2018р., в якій просила визнати укладеним в редакції Чернівецької міської ради договір оренди землі від 17.05.2018 №10770.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху на підставі такого.

Згідно п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За ч.2 ст.123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру сплачується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" з 1 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762 гривні.

Отже Чернівецька міська рада повинна була сплатити судовий збір у розмірі 1 762,00грн.

Однак Чернівецька міська рада не подала документи, які підтверджують сплату судового збору у розмірі 1 762,00грн., у позовній заяві просила суд відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення у справі, обгрунтовуючи це тим, що на даний час органами державного казначейства не проведено оплату судового збору згідно платіжного доручення Чернівецької міської ради.

Згідно ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Таким чином, вказана норма Закону чітко визначає умови, за наявності яких суд може відстрочити сплату судового збору. Однак зазначені Чернівецькою міською радою обставини не підтверджують наявності визначених Законом умов.

Враховуючи викладене, суд вважає, що клопотання про відстрочку сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Таким чином, Чернівецька міська рада повинна надати суду докази сплати судового збору у розмірі 1 762,00грн.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно п.1 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до п.2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009р. №270 (далі - Правила), розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція, тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв'язку.

Згідно п.61 Правил у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Отже належним доказом направлення на адресу відповідача копії позовної заяви і доданих до неї документів є розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) та опис вкладення із зазначенням у ньому поіменного переліку надісланих документів.

Чернівецька міська рада додала до позовної заяви в якості доказів направлення Товариству з обмеженою відповідальністю "Трівія Плюс" копії позовної заяви з додатками опис вкладення від 02.07.2018р., однак не додала розрахункового документу, що підтверджує надання послуг поштового зв'язку.

До того ж, в порушення п.9 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи.

За ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Чернівецькій міській раді у задоволенні клопотання про відстрочку сплати судового збору.

Позовну заяву залишити без руху.

Чернівецькій міській раді протягом 10 днів з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви, надавши суду:

- докази сплати судового збору у розмірі 1 762,00грн.;

- докази надіслання (розрахунковий документ, що підтверджує надання послуг поштового зв'язку) Товариству з обмеженою відповідальністю "Трівія Плюс" копії позовної заяви і доданих до неї документів;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи.

Роз'яснити Чернівецькій міській раді, що в разі не усунення всіх недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 10.07.2018р.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя ОСОБА_1