КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"20" червня 2018 р. Справа№ 910/18812/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Михальської Ю.Б.

Гончарова С.А.

при секретарі судового засідання Григораш Н.М.

за участю представників сторін:

від позивача: Пушко І.О. (адвокат, свідоцтво №1236 від 15.06.2012)- довіреність №б/н від 10.08.2017

від відповідача: Дацьків А.І. (адвокат, свідоцтво № 2080 від 29.09.2012)-довіреність № 09/12/21 від 18.01.2018

від третьої особи-1: не з'явився

від третьої особи-2: не з'явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу Компанії "Остексперт Лімітед" ("Ostexpert Limited") на рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2018 (повний текст складено 15.03.2018)

у справі № 910/18812/17 (суддя Маринченко Я.В.)

за позовом Компанії "Остексперт Лімітед" ("Ostexpert Limited")

до Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк"

треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "ГК "Газовий Альянс" (третя особа -1)

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Явдюк Наталія Анатоліївна (третя особа-2)

про визнання недійсним договору застави

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 05.03.2018 у справі №910/18812/17 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням, позивач звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове про задоволення позову.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями апеляційну скаргу позивача 17.04.2018 передано на розгляд судді Київського апеляційного господарського суду Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Михальська Ю.Б., Гончаров С.А.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 23.04.2018 у справі №910/18812/17 поновлено Компанії "Остексперт Лімітед" ("Ostexpert Limited") строк для подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2018 у справі № 910/18812/17, відкрито апеляційне провадження, розгляд справи призначено на 23.05.2018, встановлено відповідачу, третій особі 1, 2 строк для подання відзиву на апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 23.05.2018 у справі №910/18812/17 розгляд справи відкладено на 13.06.2018 з метою повного, всебічного та об'єктивного дослідження фактичних обставин справи, заважаючи на задоволення клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, приймаючи до уваги неявку представників позивача, третіх осіб 1 та 2.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 13.06.2018 у справі №910/18812/17для з'ясування обставин справи з метою повного, всебічного та об'єктивного дослідження фактичних обставин справи, приймаючи до уваги неявку представників третіх осіб 1 та 2 оголошено перерву у справі до 20.06.2018. Запропоновано учасникам сторін подати пояснення з питань, які виникли під час розгляду справи

20.06.2018 до Київського апеляційного господарського суду від представника відповідача надійшло клопотання про витребування оригіналів установчих документів Компанії "Остексперт Лімітед" ("Ostexpert Limited"), а саме установчого договору та статуту, а також належним чином засвідчений витяг із законодавства Республіки Кіпр, яке регулює спірні правовідносини (повноваження представників тощо), зокрема афідевіт.

Після розгляду в судовому засіданні 20.06.2018 вказаного клопотання представник відповідача подав суду заяву про відвід судді Скрипки І.М. у справі №910/18812/17, у якій вказує про сумніви у неупередженості та об'єктивності судді з тих підстав, що 23.05.2018 засідання не відбулось та без поважних причин оголошено перерву до 13.06.2018 з незрозумілих представнику відповідача причин, оскільки всі учасники апеляційного провадження були належним чином повідомлені, поважних причин неявки не зазначено у відповідно до ст. 269 ГПК України. Вказує на систематичну лояльність головуючого судді та заангажованість.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційної інстанції 20.06.2018 підтримав заявлене клопотання про відвід судді Скрипки І.М. з підстав, вкладених у ньому, просив його задовольнити. Вказував, що строк розгляду апеляційної скарги Компанії "Остексперт Лімітед" ("Ostexpert Limited") на рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2018 у даній справі спливає 23.06.2018.

Представник позивача в судовому засіданні апеляційної інстанції 20.06.2018 заперечував проти задоволення заявленого відводу головуючому судді - Скрипці І.М. з підстав його необґрунтованості.

Представники третіх осіб 1 та 2 в судове засідання апеляційної інстанції 20.06.2018 не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомленні належним чином, причини їх неявки суду невідомі.

Відповідно до ч. 8 ст. 39 ГПК України суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Статтею 39 ГПК України встановлено, що:

- питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі;

- питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість;

- якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід судді Скрипки І.М. у справі №910/18812/17, дійшла висновку про її необґрунтованість з огляду на наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні по справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

У рішенні у справі "Білуха проти України" зазначено: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Як уже було зазначено, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Враховуючи те, що колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого судді Скрипки І.М. відводу, справа підлягає передачі для визначення автоматизованою системою відповідно до ст. 32 ГПК України судді, який має вирішити питання про відвід, заявлений представником позивача.

Керуючись ст. ст. 32, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Передати справу №910/18812/17 для визначення автоматизованою системою відповідно до ст. 32 ГПК України судді, який має вирішити питання про відвід, заявлений представником відповідача.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді Ю.Б. Михальська

С.А. Гончаров