УХВАЛА

14 червня 2018 року

м. Київ

Справа № 905/2128/16

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Мачульського Г.М. - головуючого, Кушніра І.В., Краснова Є.В.

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой"

на ухвалу Донецького апеляційного господарського суду від 13.11.2017

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Райффайзен Лізинг Аваль"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівнитво "Альтком"

про зобов'язання повернути бульдозер,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 02.03.2018 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" повернуто без розгляду на підставі статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

16.05.2018 Товариство з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" повторно звернулось із касаційною скаргою на ухвалу Донецького апеляційного господарського суду від 13.11.2017 через Донецький апеляційний господарський суд до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження та з клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

Звернувшись повторно із касаційною скаргою заявник не усунув недоліки, що мали місце при подачі попередньої касаційної скарги, про які було зазначено в ухвалі Верховного Суду від 02.03.2018.

Відповідно до частини третьої статті 290 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга підписується особою, яка подає скаргу, або її представником. До касаційної скарги, поданої представником, додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження.

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" підписано ОСОБА_5 як представником заявника за довіреністю, копію якої додано до матеріалів касаційної скарги.

У довіреності зазначено, що заявник в особі директора ОСОБА_6 довіряє ОСОБА_5 (вказано номер, серію паспорта та ким видано) бути представником довірителя.

Згідно із частиною першою статті 56 Господарського процесуального кодексу України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Особи, які можуть бути представниками визначено частиною першою статті 58 Господарського процесуального кодексу України, а саме, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

За приписами статті 60 частини четвертої Господарського процесуального кодексу України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Згідно із частинами 1, 2 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Разом з тим, ні матеріали касаційної скарги, ані матеріали справи не містять відомостей та доказів щодо наявності у ОСОБА_5 як представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" статусу адвоката.

В ухвалі Верховного Суду від 02.03.2018 було зазначено про необхідність подання до касаційної інстанції документів, що підтверджують повноваження представника діяти від імені заявника, доказів сплати судового збору та направлення копії касаційної скарги іншим учасникам судового процесу.

Вимоги оформлення щодо форми і змісту касаційної скарги наведені у приписах Господарського процесуального кодексу України та ці норми є загальновідомими.

Крім того, додані фіскальні чеки "Укрпошта" від 16.05.2018 не можуть вважатися належними доказами надіслання копії касаційної скарги, оскільки приписами статті 291 Господарського процесуального кодексу України на заявника касаційної скарги покладено обов'язок щодо надання до касаційної скарги доказів надіслання іншим учасникам справи копії цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Також у тексті касаційної скарги заявник зазначає, що підприємство на даний час знаходиться у важкому фінансовому стані та враховуючи значний розмір судового збору за подання скарги не має змоги його сплатити, посилаючись на статтю 8 Закону України "Про судовий збір".

Згідно цієї статті враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Частиною другою цієї статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вказана норма є загальновідомою, а отже скаржник повинен був усвідомлювати ту обставину, що він не підпадає під наведений у вказаній нормі права перелік осіб.

Звертаючись повторно до суду касаційної інстанції, заявник подає знову касаційну скаргу із недоліками та із значним пропуском строку на касаційне оскарження.

У тексті касаційної скарги заявник зазначає, що після отримання ухвали Верховного Суду від 02.03.2018 в максимально зжаті строки усунув недоліки скарги та звернувся до касаційного суду.

Ухвалу Верховного Суду про повернення касаційної скарги прийнято 02.03.2018 та оприлюднено 05.03.2018 в Єдиному державному реєстрі судових рішень, а повторно подано касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" 16.05.2018, тобто після спливу двох місяців з дати оприлюднення ухвали Верховного Суду.

Варто зазначити, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов'язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, пропуск строку на касаційне оскарження, а саме звернення із новою касаційною скаргою після спливу двох місяців з дати оприлюднення ухвали Верховного Суду від 02.03.2018, з якою заявник міг ознайомитись та дізнатись про недоліки попередньо поданої ним касаційної скарги, залежав не від об'єктивних причин, а від суб'єктивних чинників, які особа, що звернулась із касаційною скаргою, могла і повинна була уникнути при подачі касаційної скарги.

Крім того, із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_5 неодноразово як представник різних товариств подавав до суду касаційної інстанції документи, а саме: касаційну скаргу як представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівнитво "Альтком", яку ухвалою Вищого господарського суду України від 05.12.2016 повернуто без розгляду; касаційну скаргу як представник Корпорації "Будівельників автомобільних доріг та транспортних споруд "Альтком", яку ухвалою Верховного Суду від 02.03.2018 повернуто без розгляду; касаційну скаргу як представник Корпорації "Будівельників автомобільних доріг та транспортних споруд "Альтком", яку ухвалою Верховного Суду від 02.05.2018 не прийнято до розгляду та повернуто заявнику.

У зв'язку із поданням у даній справі процесуальних документів із значними недоліками без додержання вимог форми і змісту касаційної скарги відповідно до приписів Господарського процесуального кодексу, тривалий час дана справа не розглядається по суті, що не може бути залишено без реагування касаційного суду.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 15.05.2018 поновлено провадження у справі та попереджено Товариство з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівнитво "Альтком", Товариство з обмеженою відповідальністю "Дорстрой", Корпорацію "Будівельників автомобільних доріг та транспортних споруд "Альтком" про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, у разі зловживання процесуальними правами.

За приписами частин 1, 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20.01.2011).

За приписами частин 3, 4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Повторне звернення Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" із зазначеними недоліками касаційної скарги Суд визнає зловживанням процесуальними правами, спрямованим на свідоме, невиправдане затягування судового процесу.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Враховуючи викладене, Суд дійшов висновку про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой", за зловживання процесуальними правами, заходу процесуального примусу у вигляді штрафу у розмірі 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 8 810, 00 грн.

Керуючись статтями 43, 135, 234 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" на ухвалу Донецького апеляційного господарського суду від 13.11.2017 у справі №905/2128/16 залишити без розгляду.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" (08600, Київська область, м. Васильків, вулиця Декабристів, будинок 45, ) в дохід державного бюджету (стягувач - Державна судова адміністрація України, 01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ) 8 810, 00 грн. (вісім тисяч вісімсот десять гривень) штрафу.

Ухвала є виконавчим документом, набирає законної сили з моменту її підписання, не може бути оскаржена та підлягає негайному виконанню.

Головуючий Г. М. Мачульський

Судді І. В. Кушнір

Є. В. Краснов