ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"12" червня 2018 р. м. Київ Справа № 925/48/18

У справі за позовом Національного банку України

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційна компанія «Агросоюз-РП»

за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 акціонерного товариства «Комерційний банк «Фінансова ініціатива»

прo звернення стягнення на предмет іпотеки

Суддя А.Ю.Кошик

За участю представників:

Позивача: ОСОБА_2

Відповідача: ОСОБА_3

3-ї особи: ОСОБА_4

Обставини справи:

Господарським судом Київської області розглядається справа за позовом Національного банку України (надалі - позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційна компанія «Агросоюз-РП» (надалі - відповідач), за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 акціонерного товариства «Комерційний банк «Фінансова ініціатива» (надалі - 3-я особа) прo звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.03.2018 року відкрито провадження у справі № 925/48/18, підготовче засідання призначено на 24.04.2018 року.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.04.2018 року відкладено підготовче засідання на 15.05.2018 року.

Представником відповідача 15.05.2018 року до канцелярії суду подано клопотання про призначення у справі № 925/48/18 судової експертизи.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.06.2018 року у звязку з лікарняним судді А.Ю. Кошика, судове засідання призначене на 15.05.2018 року не відбулося, тому розгляд справи № 925/48/18 перенесено на 07.06.2018 року.

У підготовчому засіданні 07.06.2018 року представник позивача підтримав позовні вимоги. У підготовчому засіданні 07.06.2018 року представник відповідача проти позову заперечував, підтримав клопотання про призначення експертизи. Третя особа, належним чином повідомлена про дату, час і місце підготовчого засідання, у підготовче засідання 07.06.2018 року не зявилася, про причини неявки суд не повідомила.

В підготовчому судовому засіданні 07.06.2018 року оголошувалась перерва на 12.06.2017 року.

В підготовчому судовому засіданні 12.06.2018 року представник позивача підтримав позовні вимоги, заперечував проти призначення у справі судової експертизи. Представники відповідача та третьої особи підтримали клопотання про призначення експертизи.

Розглянувши в судовому засіданні 12.06.2018 року клопотання відповідача про призначення у справі судової експертизи для визначення дійсної вартості заставленного майна (предмету іпотеки), за рахунок якого у справі № 925/48/18 ставиться вимога про часткове погашення заборгованості за Кредитним договором № 12/09/5 від 13.05.2014 року на суму вартості предмета іпотеки, визначену в розмі 673300 грн. судом встановлено наступне.

В обгрунтування клопотання про призначення у справі № 925/48/18 судової експертизи відповідач посилається на порушення, допущені під час оцінки предмета іпотеки та на значну різницю вартості заставного майна, погодженої сторонами в іпотечному договорі та за даними наведеної в позові оцінки.

Як вбачається з матеріалів справи, за позовними вимогами звернення стягнення на предмет іпотеки заявлено виходячи з вартості майна за даними Звіту про оцінку СОД ТОВ «Консалтингова компанія «Увекон» в сумі 673300 грн. станом на 20.02.2017 року, тобто проведену майже за рік до подання позову, в той час, як за даними Іпотечного договору вартість заставного майна зафіксована в сумі 9055524 грн., що свідчить про значні розбіжності.

Крім того, наведені відповідачем в клопотанні зауваження та недоліки проведеної оцінки, зокрема, визначення вартості майна без обстеження об'єкту оцінки, на базі наданої НБУ оцінювачу неактуальної документації за червень 2014 року, позивачем не спростовані.

Відповідач зазначає, що на момент розгляду справи предмет іпотеки за Іпотечним договором може мати вищу вартість, ніж наведено в позові, що суттєво вплине на обсяг погашення зобовязань за Кредитним договором № 12/09/5 від 13.05.2014 року, які можуть бути погашені за рахунок предмету іпотеки.

У разі, якщо дійсна вартість предмета іпотеки буде встановлена більшою, за рахунок вартості предмету іпотеки відповідач буде спроможний погасити більший розмір заборгованості, що суттєво впливає на результат вирішення спору у справі, врахування всіх обставин та інтересів обох сторін.

З норми ст. 7 Закону України «Про іпотеку» вбачається, що за рахунок предмета іпотеки Іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов'язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов'язання.

Згідно розділу VII Листа Верховного Суду від 01.02.2015 року «Аналіз судової практики застосування судами законодавства, яке регулює іпотеку як заставу нерухомого майна» визначено, що резолютивна частина рішення суду в разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки повинна містити: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; конкретний спосіб реалізації предмета іпотеки; початкову ціну предмета іпотеки для його подальшої реалізації.

Згідно із п. 6 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про іпотеку» у разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки в рішенні суду зазначається початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації. У судовій практиці немає єдності щодо вирішення питання про критерії, які повинен застосовувати суд, визначаючи початкову ціну.

Разом з тим, вирішуючи зазначені питання, суди повинні виходити з того, що ціна предмета іпотеки встановлюється в самому договорі - відповідно до ч. 6 ст. 5 Закону України «Про іпотеку» вартість предмета іпотеки визначається за згодою між іпотекодавцем і іпотекодержателем або шляхом проведення оцінки предмета іпотеки відповідним суб'єктом оціночної діяльності у випадках, встановлених законом або договором. Якщо під час розгляду справи сторони з такою оцінкою погоджуються, то суд не має підстав її не брати до уваги, оскільки вона є умовою договору. Якщо між сторонами виникає спір щодо такої оцінки, то залежно від того, яка сторона її оспорює, ця сторона зобов'язана довести інший розмір, зокрема заявити клопотання про призначення та проведення відповідної судової експертизи.

Позивач заперечував проти заявленого відповідачем клопотання про призначення експертизи. Суд не погоджується з позицією позивача щодо відсутності необхідності в призначенні експертизи, оскільки вартість предмету іпотеки має зазначатись в резолютивній частині рішення і має значення при визначенні обсягу фактично погашеного зобовязання боржника за рахунок заставленого майна.

Таким чином, враховуючи значні розбіжності у наведеній позивачем вартості предмету іпотеки в порівнянні з договірною вартістю, проведення оцінки без обстеження майна з виїздом на місце та з застосуванням застарілої документації щодо обєкту оцінки, суд дійшов висновку про необхідність призначення у справі судової експертизи для визначення фактичної вартості предмета іпотеки на момент розгляду спору.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Враховуючи аргументовані, в тому числі документально, сумніви відповідача в достовірності та адекватності визначеної позивачем вартості предмету іпотеки, суд, враховуючи вищевикладене, вважає за необхідне клопотання відповідача про призначення у справі судової експертизи задовольнити.

Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» від 08.10.1998 року №53/5 передбачено можливість проведення земельно-технічної експертизи.

Як визначено п.п. 5.2. п. 5 розділу ІІ Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, основними завданнями оціночно-будівельної експертизи є: визначення різних видів вартості поліпшень земельних ділянок (будівель та їх частин, споруд, передавальних пристроїв тощо); визначення відповідності виконаної оцінки нерухомого майна (поліпшень земельної ділянки) вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам. В орієнтовному переліку питань передбачено визначення вартості майна та відповідності проведеної оцінки вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Частиною 1 ст. 102 Господарського процесуального кодексу України визначено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Таким чином, суд дійшов висновку про необхідність призначення у справі судової оціночно-будівельної експертизи для визначення дійсної ринкової вартості майна боржника, за рахунок реалізації якого передбачається погашення заборгованості.

Частинами 3-6 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз'яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов'язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють, зокрема, державні спеціалізовані установи. До державних спеціалізованих установ належать науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України.

Проведення судової експертизи доручається державним спеціалізованим установам чи безпосередньо особам, які відповідають вимогам, встановленим Законом України «Про судову експертизу». Особа, яка проводить судову експертизу (далі - судовий експерт) користується правами і несе обов'язки, зазначені у статті 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1.6. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Мінюсту від 08.10.1998 року № 53/5 експертизи та дослідження проводяться експертними установами, як правило, за зонами регіонального обслуговування, згідно із переліком зон, наведеним у додатку до даної Інструкції.

Судом відхилено клопотання відповідача про доручення проведення експертизи Незалежним інститутом судових експертиз.

Експертна установа визначається судом і проведення експертизи доручається Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6), зона регіонального обслуговування якого поширюється на територію господарської діяльності сторін у справі. Також, судом визначено остаточне коло питань, відповіді на які достатні для розгляду спору.

Згідно з ч. 3, 5 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об'єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків.

Згідно з ч. 1 ст. 103 Господарського процесуального кодексу України експертиза проводиться у судовому засіданні або поза межами суду, якщо це потрібно у зв'язку з характером досліджень, або якщо об'єкт досліджень неможливо доставити до суду, або якщо експертиза проводиться за замовленням учасника справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: призначення судом експертизи. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

За таких обставин, враховуючи, що в судовому засіданні 12.06.2018 року судом призначено судову експертизу, проведення якої за характером досліджень має відбуватись поза межами суду (в експертній установі), провадження у справі № 925/48/18 підлягає зупиненню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 99, 100, 234, п. 2 ч. 1 ст. 228, п. 6 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Призначити у справі № 925/48/18 судову оціночно-будівельну експертизу для визначення дійсної (реальної) ринкової вартості предмету іпотеки за Договором іпотеки від 16.06.2014 року, зареєстрованим за № 862, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03680, вул. Смоленська, 6, м. Київ).

2. На вирішення оціночно-будівельної експертизи поставити наступні питання:

2.1. Яка дійсна ринкова вартість заставленого майна: Нежитлової будівлі, яка розташована за адресою: Київська область, Рокитнянський район, с. Телешівка, вул. Малинова, будинок 1, зареєстрована в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстровим номером 37. Згідно з договором купівлі-продажу нежитлової будівлі від 24.11.2011 року, реєстр № 1582 предметом є нежитлова будівля, бувший реєстраційний № 2336563 літ. «А» - 581,7; літ. «У»-163,1 кв.м., загальною площею 744,8 кв.м.

3. Витрати на проведення експертизи та організаційні питання, повязані з її проведенням, на даній стадії розгляду справи покласти на відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвестиційна компанія «Агросоюз-РП», за клопотанням якого призначається експертиза.

4. Матеріали справи № 925/48/18, в яких містяться всі наявні у суду копії документів, надіслати для здійснення експертизи до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Смоленська, 6.

6. Зобовязати сторони за першою вимогою експертів своєчасно подати необхідні для проведення експертизи матеріали (документи, зразки, пояснення тощо) безпосередньо до експертної установи та забезпечити допуск і належні умови для проведення експертизи. Попередити сторони про відповідальність за ухилення від вчинення дій, обовязок вчинення яких покладено господарським судом на сторони. Попередити учасників провадження у справі про кримінальну відповідальність згідно ст. 382 КК України за невиконання рішень, ухвал суду, що набрали законної сили.

7. Попередити експертів, що будуть здійснювати експертизу, про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

8. По закінченню експертизи, висновок експерта разом з матеріалами справи № 925/48/18, а також дані щодо витрат, повязаних з проведенням експертизи, подати господарському суду.

9. Зупинити провадження у справі № 925/48/18 на час проведення Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз призначеної у справі судової оціночно-будівельної експертизи.

10. Матеріали справи № 925/48/18 надіслати до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Смоленська, 6.

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена у строки та в порядку, визначеному § 1 глави 1 розділу згідно IV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя А.Ю. Кошик