ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

19.06.2018 Справа № 905/754/18

Господарський суд Донецької області у складі головуючого судді Зекунова Е.В., за участю секретаря судового засідання Поліщук А.І., розглянув у відкритому судовому засіданні справу за позовом Бердянської міської ради Запорізької області до Товариства з обмеженою відповідальністю Приазовбуд про стягнення коштів у розмірі 1650 грн., -

За участю представників сторін:

від позивача (в режимі відеоконференції) ОСОБА_1О.(за довіреністю);

від відповідача - не зявився;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Бердянська міська рада Запорізької області звернулася до господарського суду Донецької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Приазовбуд про стягнення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста у розмірі 1650 грн.

В обґрунтування вимог Позивач зазначив на ухилення ТОВ Приазовбуд від укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Бердянська у звязку з будівництвом відповідачем житлового комплексу в цьому населеному пункті.

Керуючись нормами ст.1166 Цивільного кодексу України, ст. 40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності позивач просить стягнути з ТОВ Приазовбуд збитки у вигляді упущеної вигоди в сумі 1650 грн.

Ухвалою господарського суду Донецької області від 02.05.2018 за вказаним позовом відкрито провадження у справі №905/754/18. Підготовче судове засідання призначено на 23.05.2018.

16.05.2018 року електронною поштою, надійшло клопотання від представника позивача про проведення засідання в режимі відеоконференції.

Згідно ухвали господарського суду Донецької області від 16.05.2018 підготовче судове засідання 23 травня 2018 року, проведене в режимі відеоконференції.

23.05.2018 у підготовче судове засідання зявився представник позивача. Представник відповідача в судове засідання не зявився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином. Про причину неявки суд не повідомив. Відзиву на позовну заяву не надав.

23.05.2018 від представника позивача, через офіційну електронну пошту господарського суду Донецької області, надійшла заява про залучення до участі у справі виконавчого комітету Бердянської міської ради та Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

Ухвалою господарського суду Донецької області від 23.05.2018 у задоволенні заяви позивача про залучення до участі у справі виконавчого комітету Бердянської міської ради та Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача-відмовлено

Ухвалою господарського суду Донецької області від 07.06.2018 закрито підготовче провадження у справі №905/754/18 та призначено розгляд справи по суті на 19.06.2018.

Представник позивача у судовому засіданні 19.06.2018, проведеному в режимі відеоконференції просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Надав пояснення аналогічні викладеним в позові.

Представник відповідача у судове засідання не зявився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином. Відзиву на позовну заяву суду не надав.

Статтями 42 та 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що прийняття участі у судовому засіданні є правом сторони. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У пункті 3.9.2 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» розяснено, що у випадку незявлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору. З огляду на вищевикладене, господарський суд розглядає справу в порядку ст.ст.80, 178 ГПК України за наявними в ній матеріалами.

Згідно ст. 222 Господарського процесуального кодексу України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, господарський суд,

ВСТАНОВИВ:

згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 23 травня 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Приазовбуд», ідентифікаційний код юридичної особи 20336699,зареєстроване за адресою 87525, АДРЕСА_1. Види діяльності (зокрема): будівництво, електромонтажні роботи, монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування, інші монтажно-будівельні роботи.

04.05.2017р. на адресу Бердянської міської ради надійшов лист від виконавчого комітету Бердянської міської ради щодо недоотримання місцевим бюджетом м. Бердянськ 2,5 млн.грн. коштів пайової участі від замовників забудовників з посиланням на розпорядження Запорізької обласної державної адміністрації від 24.03.2017 № 118 Про стан фінансово-бюджетної дисципліни в Запорізькій області (а.с.19).

Із розпорядження вбачається, що до місцевого бюджету м. Бердянськ в порушення вимог Закону України Про регулювання містобудівної діяльності не надійшло 2,5 млн.грн. коштів пайової участі від замовників-забудовників. Вказані збитки були виявлені в результаті проведеної Державною фінансовою інспекцією в Запорізькій області перевірки та відображені у відповідному акті.

В ході проведення перевірки Інспекцією було встановлено, зокрема, факт несплати ТОВ Приазовбуд пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, яке здійснило будівництво семиповерхового житлового комплексу з мансардним поверхом (І черга) за адресою 71112, Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Свердлова (в районі житлових будинків №64-74).

При цьому, згідно із ч. 1 ст. 40 Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання вказаних повноважень Бердянська міська рада рішенням від 31.01.2013 № 58 затвердила Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури м. Бердянськ (надалі-Порядок).

Пунктом 1.1. Порядку визначено, що відповідно до ст. 12 Закону України Про основи містобудування, ст. 26 Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні, ст. ст. 30, 40 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності цей Порядок регулює організаційні та економічні відносини, пов'язані з залученням, розрахунком розміру, використанням коштів пайової участі замовників будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту (далі - будівництво) у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Бердянськ та укладання договорів про сплату пайових коштів.

Вказане рішення доведено до відома громадськості у встановлений спосіб шляхом розміщення його на офіційному веб сайті Бердянської міської ради та опублікування у суспільно-політичній газеті Південна Зоря №15 від 07.02.2013р.

Законом та Порядком встановлено, що саме на замовника покладено обовязок укладення договору про пайову участь та сплати відповідних коштів (п. 1.3. Порядку).

Законодавчі акти визначають замовника як фізичну або юридичну особу, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (стаття 1 Закону ).

Виходячи з положень частин 2, 3, 9 статті 40 Закону вбачається, що обовязок ініціювати укладення договору про пайову участь покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обовязок повязаний зі зверненням замовника до органу місцевого самоврядування.

Тобто, чинним законодавством прямо встановлено обов'язковість укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту між замовниками будівництва та органами місцевого самоврядування.

Згідно до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 16 травня 2011 року № 45, будівництво це нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт об'єктів будівництва.

Відповідно до п. 4, 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, зокрема, подання замовником за формою згідно з додатком 1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекцїї або її територіальному органу за місцезнаходженням об'єкта будівництва або реєстрації відповідною Інспекцією декларації - щодо об'єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорії складності.

Тобто, даний обовязок щодо укладання договору у замовника ТОВ Приазовбуд відповідно норм чинного законодавства виникає саме з моменту подачі декларації про початок виконання будівельних робіт.

Порядком (розділ 4) передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у м. Бердянськ, зобов'язаний взяти участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Бердянськ, яка зводиться до пайової участі шляхом перерахування замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до бюджету м. Бердянськ коштів (п. 1.3. Порядку). Величина пайової участі у розвитку інфраструктури м. Бердянськ визначається у договорі, укладеному з виконавчим комітетом Бердянської міської ради (відповідно до встановленого цим Порядком розміру пайової участі) з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, наданої замовником будівництва, визначеної згідно з державними будівельними нормами і правилами, та не може перевищувати граничного розміру пайової участі у розвитку інфраструктури м. Бердянськ. При цьому, не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій, (п. 2.2 Порядку).

У відповідності до п. 2.3. Порядку базова ставка розміру пайової участі у розвитку інфраструктури м. Бердянськ з урахуванням інших передбачених законом відрахувань становить у відсотках від загальної кошторисної вартості будівлі та/або споруди комерційного використання 1 %.

Пунктом 3.1. Порядку передбачено, що пайова участь у розвитку інфраструктури міста здійснюється на підставі договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Бердянська (далі - договір про пайову участь), який укладається між виконавчим комітетом Бердянської міської ради та замовником. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Бердянськ укладається не пізніше п'ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації уповноваженим органом звернення замовника про його укладення, але до прийняття обєкту до експлуатації (пункт 3.2. Порядку). Істотними умовами договору про пайову участь є:

- розмір пайової участі;

- терміни (графік) оплати пайової участі;

- відповідальність сторін.

Замовник, який має намір укласти договір, зобов'язаний звернутися із заявою до міського голови з наданням передбачених в п. 3.5 Порядку документів.

Кошти, отримані як пайова участь у розвитку інфраструктури м. Бердянськ, використовуються для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Бердянськ. Обов'язок пайової участі замовників будівництва у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту передбачений також ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Окрім того, рішенням Бердянської міської ради від 20.11.2014 року № 35 було затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури м. Бердянськ (далі Порядок), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний Порядок був оприлюднений Бердянською міською радою у встановлений чинним законодавством спосіб, тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України, є нормативно- правовим актом, і є обов'язковим до виконання на території м. Бердянська.

При цьому, основні положення Порядку, затвердженого рішенням Бердянської міськради від 31.01.13 № 58, залишилися незмінними, а вказане рішення визнане таким, що втратило чинність.

Відповідно до цього Порядку пайова участь у розвитку інфраструктури м. Бердянська є обов'язковою для всіх замовників (фізичних осіб - підприємців, фізичних та юридичних осіб), які мають намір здійснити нове будівництво, реконструкцію, розширення, капітальний ремонт, технічне переоснащення та реставрацію (далі - будівництво) об'єкта містобудування на території м. Бердянськ, незалежно від форми власності замовника, розташування та функціонального призначення об'єкта будівництва.

Пунктами 1.2-1.5 Порядку передбачено, що цей порядок визначає умови та регулює організаційні та економічні відносини, пов'язані з залученням, розрахунком розміру, використанням коштів пайової участі замовників будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту (далі - будівництво) у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Бердянськ та укладання договорів про сплату пайових коштів. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у місті Бердянськ зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та даним Порядком. Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову учать у розвитку інфраструктури міста Бердянськ між виконавчим комітетом Бердянської міської ради та замовником. Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Бердянськ коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Бердянськ.

Пунктами 2.5., 2.6. Порядку передбачено, що у разі надходження інформації щодо оформлення замовником-забудовником права на проведення будівельних робіт замовнику - забудовнику протягом тридцяти календарних днів направляється звернення з пропозицією укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Бердянськ протягом 14 днів з дня отримання такого звернення, та попередженням про наслідки в разі не виконання вимог діючого законодавства. Отримавши звернення з пропозицією укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста замовник - забудовник протягом 14 днів з дня отримання звернення звертається з заявою до виконавчого комітету Бердянської міської ради для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Бердянськ.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури міста Бердянськ визначається у договорі з врахуванням загальної кошторисної вартості обєкта будівництва, визначеної згідно з державними будівельними нормами стандартами та правилами або показниками опосередкованої вартості спорудження об'єктів, затвердженими Міністерством регіонального розвитку (п. 3.1. Порядку).

Базова ставка розміру пайової участі у розвитку інфраструктури міста Бердянськ з урахуванням інших передбачених законом відрахувань становить у відсотках від загальної кошторисної вартості будівництва обєкта : будинки житлові 0,5 % (п.3.2 Порядку).

Пуктом 3.3 Порядку передбачено, що величина пайової участи замовника - забудовника у розвитку інфраструктури міста Бердянськ становить:

ПУ=К(Вбуд.зал - Вбуд. інш. - Сбуд. бюд.) Вбуд. інж. мер.;

де: ПУ - розмір пайової участі у грошовому виразі (тис.грн.);

К - коефіцієнт (0,1 або 0,04) в залежності від відсотка загальної вартості будівництва обєкта відповідно до пункту 3.2.;

Вбуд.зал - загальна кошторисна вартість будівництва обєкта;

Вбуд. інш. - витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель і споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх та позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій;

Сбуд.бюд. - сума бюджетних коштів, використана на будівництво обєкта містобудування;

-Вбуд. інж. мер. - кошторисна вартість будівництва замовником - забудовником необхідних

інженерних мереж або обєктів-інженерної інфраструктури позамежами земельної ділянки, визначена згідно з державними будівельними нормами стандартами та правилами.

Розділом 4 Порядку встановлено, що кошти пайової участі у розвитку інфраструктури міста перераховуються замовником у безготівковій формі шляхом перерахування на рахунок, зазначений у договорі про пайову участь, та сплачується в повному обсязі або частинами за графіком, що визначається договором, до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію. Кошти, отримані як пайова участь замовника - забудовника обєктів містобудування, використовуються виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Бердянськ.

У разі не укладення замовником - забудовником договору пайової участі у розвитку інфраструктури міста Бердянськ до введення обєкта в експлуатацію розмір пайової участі збільшується на 10% (п. 5.5. Порядку).

28 березня 2013 року Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області зареєстровано декларацію №ЗП25 про готовність до експлуатації об'єкта семиповерхового житлового комплексу з мансардним поверхом (І черга) за адресою 71112, Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Свердлова (в районі житлових будинків №64-74), замовником будівництва вказане ТОВ «Приазовбуд».

З метою спонукання замовника будівництва до укладення договору про пайову участь Бердянською міською радою було надіслано лист №04-3533/28 від 22 червня 2017 року ТОВ «Приазовбуд», який містив оферту про укладення вказаного договору, його примірник та розрахунок величини пайової участі (внеску) замовника будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Бердянська. Згідно вказаного розрахунку сума пайової участі становить 1650 грн. 00 коп. Отримання даного листа підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 29-33).

Однак, відповідач цей лист та оферту про укладення договору залишив без відповіді та належного реагування.

Вищевказані обставини стали підставою для звернення Бердянської міської ради до господарського суду Донецької області з позовом до ТОВ «Приазовбуд» про стягнення збитків.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами регулюються нормами Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Закону України "Про архітектурну діяльність", Цивільного та Господарського кодексів України.

За умовами статті 4 Закону України "Про архітектурну діяльність" (від 20 травня 1999 року №687-XIV) під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт.

Судом встановлено, що замовником будівництва є відповідач - ТОВ «Приазовбуд».

Отже, будівництво семиповерхового житлового комплексу, здійснене відповідачем, охоплюється законодавчим визначення будівництва та забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником і на нього поширюється дія Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Частинами 2, 3 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Частиною 9 статті 40 цього Закону визначено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

За змістом положень частини 1 статті 40 цього Закону порядок пайової участі у розвитку встановлюють органи місцевого самоврядування.

Як зазначено вище, рішенням Бердянської міської ради від 31.01.2013 року № 58 було затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури м. Бердянськ, та викладено його в редакції, яка була чинною на момент виникнення правовідносин.

Пунктом 1.3 цього Порядку передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у м. Бердянськ, зобов'язаний взяти участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Бердянськ, яка зводиться до пайової участі шляхом перерахування замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до бюджету м. Бердянськ коштів.

Пунктами 2.5., 2.6. Порядку встановлено, що у разі надходження інформації щодо оформлення замовником-забудовником права на проведення будівельних робіт замовнику - забудовнику протягом тридцяти календарних днів направляється звернення з пропозицією укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Бердянськ протягом 14 днів з дня отримання такого звернення, та попередженням про наслідки в разі не виконання вимог діючого законодавства. Отримавши звернення з пропозицією укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста замовник - забудовник протягом 14 днів з дня отримання звернення звертається з заявою до виконавчого комітету Бердянської міської ради для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Бердянськ.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури міста Бердянськ визначається у договорі з врахуванням загальної кошторисної вартості обєкта будівництва, визначеної згідно з державними будівельними нормами стандартами та правилами або показниками опосередкованої вартості спорудження об'єктів, затвердженими Міністерством регіонального розвитку (п. 3.1. Порядку).

Базова ставка розміру пайової участі у розвитку інфраструктури міста Бердянськ з урахуванням інших передбачених законом відрахувань становить у відсотках від загальної кошторисної вартості будівництва обєкта: будинки житлові 0,5 % (п.3.2 Порядку).

З огляду на викладене, аналіз положень частин 2, 3, 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та умов Порядку дає підстави для висновку, що обов'язок добровільно ініціювати укладення договору про пайову участь у зазначений строк покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обов'язок пов'язаний зі зверненням замовника до органу місцевого самоврядування.

Не укладення такого договору у вказаний вище період часу, законодавством не визначається правовою підставою звільнення забудовника від обов'язку укласти відповідний договір та від обов'язку сплатити пайовий внесок.

В дослідженій судом декларації про готовність об'єкта до експлуатації за №ЗП25 від 28.03.2013 зафіксовано факт закінчення будівництва та прийняття в експлуатацію об'єкта - семиповерхового житлового комплексу з мансардним поверхом (І черга) за адресою 71112, Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Свердлова (в районі житлових будинків №64-74), замовником якого є ТОВ «Приазовбуд».

Однак до 11.04.2018 року (дата складення позовної заяви) відповідач не виконав покладеного на нього законодавством обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звертався до позивача з приводу укладення такого договору.

Відповідачем не надано доказів звернення до Бердянської міської ради з заявою про укладення такого договору, чи інших доказів, що спростовують доводи позивача в цій частині.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про те, що ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об'єкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов'язання, яке прямо передбачено чинним законодавством.

При цьому, невиконання такого зобов'язання не звільняє замовника будівництва від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Аналогічна правова позиція вказана у Постановах Верховного Суду України від 30 листопада 2016 року справа №3-1323гс16, від 01 лютого 2017 року справа №3-1441гс16.

Частинами 5, 6 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд.

В свою чергу, згідно пункту 3.2 Порядку базова ставка розміру пайової участі у розвитку інфраструктури міста Бердянськ з урахуванням інших передбачених законом відрахувань становить у відсотках від загальної кошторисної вартості будівництва обєкта: будинки житлові 0,5 %.

У разі не укладення замовником - забудовником договору пайової участі у розвитку інфраструктури міста Бердянськ до введення обєкта в експлуатацію розмір пайової участі збільшується на 10% (п. 5.5. Порядку). Згідно пункту 15 декларації про готовність об'єкта до експлуатації №ЗП25 від 28.03.2013, кошторисна вартість об'єкта будівництва становить 300000 грн.

Відтак, розмір пайової участі, який має сплатити відповідач складає 1650 грн.

Таким чином, судом встановлено, що в результаті невиконання свого обов'язку щодо укладання договору пайової участі, в порушення вимог статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку, відповідач не сплатив до місцевого бюджету Бердянської міської ради кошти в сумі 1650 грн.

Відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За змістом статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини.

Неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов'язку взяти участь у створенні і розвитку інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення відповідного договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої позивач був позбавлений права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди.

При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв'язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд України у постановах від 22 березня 2017 року справа №3-1553гс16, від 12 липня 2017 року справа №3-729гс17.

Відповідач не уклав договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Бердянська (зі своєї вини), що свідчить про його бездіяльність (протиправну) у вчиненні передбачених законодавством обов'язкових дій щодо такого звернення та укладення договору, а оскільки договір не укладено, то сума 1 (збитки) є упущеною вигодою, яку б позивач міг отримати при укладанні відповідного договору, а тому між вищезазначеною упущеною вигодою (наслідками) та бездіяльністю відповідача є безпосередній причинно-наслідковий зв'язок.

Враховуючи вищевикладені обставини справи, суд вважає позовні вимог Бердянської міської ради до відповідача ТОВ «Приазовбуд» про стягнення 1650 грн. збитків у формі упущеної вигоди є правомірними та обґрунтованими.

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частин другої, третьої статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Згідно з частиною першою статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Порядок регулює організаційні та економічні відносини, пов'язані із залученням, розрахунком розміру, використанням коштів пайової участі замовників будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Бердянськ та укладання договорів про пайову участь.

З системного аналізу положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку вбачається, що саме на замовника покладено обов'язок укладення договору про пайову участь та сплати відповідних коштів.

Замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (стаття 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Відповідно до статей 2, 10 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та статей 4, 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури, зокрема, нове будівництво житлового комплексу.

Судами встановлено, що відповідач є замовником будівництва, а нове будівництво житлового комплексу, здійснене ним, охоплюється законодавчим визначення забудови, виходячи із наведених положень законодавства.

Згідно із статтею 216 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставі і в порядку, передбаченому цим Кодексом, іншими законами та договором.

Відповідно до статті 217 ГК України господарськими санкціями, визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій, як відшкодування збитків, штрафні санкції, оперативно-господарські та адміністративно-господарські санкції.

Статтею 224 ГК України, яка кореспондується із статтею 623 ЦК України передбачено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками, згідно з частиною другою статті 224 ГК України, розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно із статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідним є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини.

Відсутність хоча б одного з вищевказаних елементів, які утворюють склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за невиконання або неналежне виконання ним взятих на себе зобов'язань.

Враховуючи, що відповідач в порушення вимог частин другої, третьої статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку не уклав договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Бердянська, що свідчить про його бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обов'язкових дій щодо такого звернення та укладення договору, та є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Бердянська міська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням "упущена вигода".

При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв'язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача.

Суд вважає, що ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об'єкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов'язання, яке прямо передбачено чинним законодавством. При цьому, невиконання такого зобов'язання не звільняє замовника будівництва від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного суду від 17 травня 2018 року справа 918/708/17, у постановах Верховного Суду України від 30 листопада 2016 року справа №3-1323гс16, від 01 лютого 2017 року справа №3-1441гс16, від 22 березня 2017 року справа №3-1553гс16, від 12 липня 2017 року справа №3-729гс17.

Відповідно до ст.129 Конституції України та ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Згідно ст.ст. 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Усупереч вказаним нормам, відповідач не надав господарському суду доказів, які спростовують доводи позивача; суд вважає, що позовні вимоги Бердянської міської ради до ТОВ «Приазовбуд» про стягнення збитків у сумі 1650 грн. є правомірними та обґрунтованими, тому підлягають задоволенню повністю.

Згідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір у сумі 1762 грн. покладається на ТОВ «Приазовбуд».

Керуючись статтями 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

В И Р I Ш И В:

Позовні вимоги Бердянської міської ради Запорізької області до Товариства з обмеженою відповідальністю Приазовбуд про стягнення коштів у розмірі 1650 грн. задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Приазовбуд» (87525, АДРЕСА_2, м. Маріуполь, ) на розвиток інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури міста кошти у розмірі 1650, 00 грн. (одна тисяча шістсот пятдесят грн. 00 коп.) на користь Бердянської міської ради Запорізької області () на розрахунковий рахунок виконавчого комітету Бердянської міської ради №0011, код 38042560, МФО 813015, ККД 24170000, банк одержувача: ГУДКСУ у Запорізькій області.

Рішення прийняте у нарадчій кімнаті, його вступну та резолютивну частини проголошено у судовому засіданні 19 червня 2018 року.

Повний текст рішення складено та підписано 22 червня 2018 року.

Після набрання рішенням законної сили видати наказ у встановленому порядку.

Рішення господарського суду Донецької області набирає законної сили за правилами, встановленими статтею 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене до Донецького апеляційного господарського суду в порядку, передбаченому главою 1 розділу ІV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Е.В. Зекунов