КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" червня 2018 р. Справа№ 910/276/18

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Чорної Л.В.

суддів: Куксова В.В.

Гончарова С.А.

при секретарі судового засідання Громак В.О.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕК-С»

на рішення Господарського суду міста Києва від 04.04.2018р. (повний текст рішення складено і підписано 10.04.2018р.)

по справі № 910/276/18 (суддя - Підченко Ю.О.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕК-С»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕТАЛ ХОЛДИНГ ТРЕЙД»

про стягнення 431 103,35 грн.

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРЕК-С» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕТАЛ ХОЛДИНГ ТРЕЙД» про стягнення 431 103,35 грн., з яких 143 593,39 грн. з ПДВ вартість неякісних труб та їх доставка, 68 466,73 грн. з ПДВ збитки за демонтаж неякісних труб, 219 043,22 грн. з ПДВ збитки за проведення повторного монтажу труб належної якості.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що після завершення монтажних робіт з улаштування повітряного опалення, теплопостачання повітряних завіс та в процесі проведення промивки змонтованих трубопроводів були виявлені приховані недоліки всієї партії поставленої труби е/зв 108*4 в кількості 288м, а саме негерметичність зварного шва (витік води, якою проводилась промивка).

Рішенням Господарського суду міста Києва від 04.04.2018р. у справі №910/276/18 відмовлено у задоволенні позовних вимог повністю.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції дійшов висновку про те, що позивачем не надано доказів походження труб, щодо яких виявлені недоліки відповідно до актів №1 та №2 про приховані недоліки від 20.11.2017р., а тому неможливо встановити, що зазначені труби були поставлені відповідачем, у зв'язку із чим неможливо встановити вину відповідача та причинно-наслідковий зв'язок між витратами і діями відповідача.

Не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРЕК-С» звернулось до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 04.04.2018р. у справі №910/276/18 скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог на суму 446 103,35 грн., з яких 143 593,39 грн. вартість неякісної продукції та 302 509,96 грн. понесені збитки.

Апеляційна скарга мотивована тим, що труби діаметром 108*4 мм придбані у відповідача, що підтверджується видатковими накладними та ТТН. Складенні акти №1 та №2 від 20.11.2017р. підтверджують факт прихованих недоліків.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 14.05.2018р. відкрито апеляційне провадження.

Товариство з обмеженою відповідальністю «МЕТАЛ ХОЛДИНГ ТРЕЙД» заперечує проти апеляційної скарги, посилаючись на те, що позивачем порушено п. 2.5. договору - прийняття товару по якості.

20.11.2017р. під час часткового огляду змонтованого трубопроводу цеху вторинної обробки (корпус №3) деревообробного комбінату у м. Коростень Житомирської області, у складі якого виявлено труби, що були піддані технічній обробці, зокрема, поверхня труб повністю вкрита фарбою, проведені зварювальні роботи, а тому ідентифікація походження даних труб була неможлива.

Відповідач зазначає, що випробування завареного трубопроводу проводилось без виклику представників Товариства з обмеженою відповідальністю «Метал Холдінг Трейд».

Відповідач наполягає на відсутності доказів походження змонтованих труб, що виключає стягнення з нього збитків.

ТОВ «МЕТАЛ ХОЛДИНГ ТРЕЙД» зазначає, що позивачем не здійснено заходів щодо відбору неякісного товару та повернення його постачальнику, а тому Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРЕК-С» необугрнтвоано заявлено вимогу про стягнення вартості неякісних труб та відповідно збитків.

Відповідно до п.п. 1, 2, 4 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються доводи та заперечення сторін, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, апеляційний господарський суд встановив наступне.

26.09.2017р. на підставі усної домовленості Товариство з обмеженою відповідальністю «Метал Холдінг Трейл» направив Товариству з обмеженою відповідальністю «Трек-С» рахунок на оплату №Ц-000077383 труб в кількості 3,043 на суму 94 021,02 грн., в т.ч. 4 000,00 грн. транспортні послуг. /а.с. 15,т.1/.

Товар передано по видатковій накладній № Ц-000045291 від 05.10.2017р. та товарно-транспортній накладній № 16332 від 05.10.2017р., разом із сертифікатом якості №2-4827 /а.с. 37-39, т.1/.

Платіжними дорученнями №6304 від 27.09.2017р., №6393 від 05.10.2017р., №6442 від 18.10.2017р. відповідач оплатив товар повністю. /а.с. 40-42, т.1/.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 205 Цивільного кодексу України правочин може вчинятися усно або в письмовій формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.

Правочин, для якого законом не встановлена обов'язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 206 Цивільного кодексу України юридичній особі, що сплатила за товари та послуги на підставі усного правочину з другою стороною, видається документ, що підтверджує підставу сплати та суму одержаних грошових коштів.

Відповідно до ч. 2 ст. 642 Цивільного кодексу України якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.

09.10.2017р. між Товариством з обмеженою відповідальністю «МЕТАЛ ХОЛДІНГ ТРЕЙД» (постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРЕК-С» (покупець) укладено договір поставки №01/289/17, за умовами якого постачальник зобов'язується протягом строку дії договору, в порядку і на умовах, встановлених цим договором, продати та передати у власність покупця метало продукцію (товар), а покупець зобов'язується прийняти товар та оплатити його вартість відповідно до умов цього договору. /а.с. 13, т.1/.

Згідно з п. 1.2. договору ціна, загальна кількість, асортимент, сортамент та розгорнута номенклатура товару, що поставляється за цим договором, визначається в рахунках-фактурах та/або специфікаціях та видаткових накладних постачальника, які є невід'ємними частинами цього договору.

Згідно з п. 1.3. договору якість товару, що передається у власність покупцеві за цим поговором, повинна відповідати технічним умовам та державним стандартам України, які встановлено для відповідного виду товару.

Згідно з п. 1.5. договору сторони обумовили, що підтвердженням факту узгодження сторонами найменування, асортименту, кількості, ціни товару с прийняття покупцем товару за видатковою накладною, виданою постачальником, на кожну партію товару, яка після її підписання сторонами має юридичну силу специфікації, в розумінні ст.266 Господарського кодексу України, і є невід'ємною частиною даного договору.

Право власності на товар, а також усі пов'язані з ним ризики переходять від постачальника до покупця з моменту передачі товару постачальником покупцю (п. 2.3. договору).

Згідно з п. 2.5. договору приймання партії товару за кількістю та якістю відбувається в два етапи:

2.5.1. Перший етап - попереднє приймання партії товару - здійснюється у пункті поставки товару (п. 2.1. договору) і включає:

- приймання за кількістю переданих одиниць кожного найменування (виду) товару, вказаних у видаткових-накладних;

- перевірка кожної одиниці переданого товару з метою виявлення пошкоджень, які можуть бути виявлені візуально;

- перевірка наявності документів, які підлягають передачі покупцеві разом з партією товару.

2.5.2. Другий етап - остаточне приймання переданого товару за якістю - здійснюється покупцем після розвантаження товару, але в строк не більший ніж 5 (п'ять) календарних днів з моменту поставки відповідної партії товару.

У випадку виявлення на цьому етапі неякісного товару покупець письмово та/або телефонограмою повідомляє про це постачальника. Доказом направлення письмового повідомлення про виявлений неякісний та/або невідповідний товар є повідомлення про вручення цінного листа, направленого на адресу постачальника. Доказом направлення телефонограми (факсу) постачальнику є запис в книзі реєстрації телефонограм (факсових повідомлень), що ведуться у Покупця.

Постачальник у строк, встановлений чинним законодавством України, після направлення покупцем письмового повідомлення та/або телефонограми зобов'язаний направити свого повноважного представника для участі в складанні акта про виявлений в процесі приймання або його використання неякісний (невідповідний) товар. Товариством з обмеженою відповідальністю «Метал Холдинг Трейд» виставлені Товариству з обмеженою відповідальністю «Трек-С» рахунки на оплату №Ц-000083282 від 13.10.2017р. на суму 112 259,04грн.. №Ц-000083282 від 13.10.2017р. на суму 12 038,84 грн. /а.с. 43, 48, т.1/.

Згідно видаткових накладних №11-000048311 від 24.10.2017р. та №11-000048308 від 24.10.2017р., транспортної накладної №16822 від 24.10.2017р. відповідачем було поставлено позивачу товар в кількості 2.881 т на загальну суму 124 297,88грн., в т.ч. 4 000,00 грн. транспортні послуг, разом із сертифікатом якості №2-4397 /а.с. 44, 45, 47, 49, т.1/.

Позивач оплатив отриманий товар, що підтверджується платіжними дорученнями №6472, №6479 від 23.10.2017р. /а.с. 46, 50, т.1/

Відповідно до ст. 712 Цивільного кодексу України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов'язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов'язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Позивач зазначає, що ним, під час виконання комплексу робіт щодо будівництва деревообробного комбінату по вул. Сергія Кемського (Жовтнева), 11-Б у м. Коростень, Житомирської області, після завершення монтажних робіт з улаштування системи повітряного опалення №1 та в процесі проведення промивки змонтованих трубопроводів 15.11.2017р. виявлено приховані недоліки всієї партії поставлених відповідачем труб, а саме - негерметичність зварного шва (витік води, якою проводилась промивка), про що позивачем було складено відповідні Акти №1 та №2 виявлених недоліків та дефектів від 27.11.2017р.

Листами №139 від 23.11.2017р., №140 від 28.11.2017р., позивач просив відповідача повернути грошові кошти. /а.с. 85, 90, т.1/.

Листом №145 від 30.11.2017р. позивач просив відповідача направити уповноваженого представника для підтвердження об'ємів робіт або письмово підтвердити згоду з переліками та об'ємами робіт. /а.с. 91, т.1/.

01.12.2017р. відповідач надав позивачу відповідь та вказав, що з урахування обмеженого огляду через розміщення зазначеного трубопроводу на висоті 8 метрів ідентифікація походження труб є неможливою. /а.с. 92, т.1/.

Також відповідач вказав на необхідність надання доказів підтвердження походження труб.

11.12.2017р. ТОВ «Трек-С» повідомило про необхідність проведення товарознавчої та будівельно-технічної експертизи. /а.с. 93, т.1/.

Доказів проведення експертизи до суду не подано.

19.12.2017р. позивач пред'явив відповідачу вимогу №154 щодо повернення вартості неякісного товару (труб) та компенсації понесених збитків. /а.с. 96,т.1/.

Відповідно до ст. 678 Цивільного кодексу України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором:

1) пропорційного зменшення ціни;

2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк;

3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару.

У разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов'язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з'явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором:

1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми;

2) вимагати заміни товару.

Якщо продавець товару неналежної якості не є його виготовлювачем, вимоги щодо заміни, безоплатного усунення недоліків товару і відшкодування збитків можуть бути пред'явлені до продавця або виготовлювача товару.

Положення цієї статті застосовуються, якщо інше не встановлено цим Кодексом або іншим законом.

Постановою Держарбітражу СРСР від 25.04.1966р. було затверджено Інструкцію порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання по якості № П-7 (далі - Інструкція). Ця Інструкція застосовується у всіх випадках, коли стандартами, технічними умовами, основними і особливими умовами поставки або іншими обов'язковими для сторін правилами не встановлений інший порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання за якістю і комплектності, а також тари під продукцією або товарами. У договорах поставки можуть бути передбачені особливості приймання відповідних видів продукції і товарів (п. 1. Інструкції).

Повне застосування вказаної інструкції не є обов'язковим якщо відповідно до положень Цивільного кодексу України сторони правочину на власний розсуд врегулювали питання стосовно приймання-передачі продукції.

Якщо сторони не визначили в Договорі порядок приймання-передачі продукції виробничо-технічного призначення, застосовуються положення Інструкції порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання по якості № П-7, затвердженої постановою Держарбітражу СРСР від 25.04.1966р.

Відповідно до п. 9 Інструкції акт про приховані недоліки продукції повинен бути складений протягом 5 днів по виявленню недоліків, однак не пізніше чотирьох місяців з дня надходження продукції на склад одержувача, що виявив приховані недоліки, якщо інші терміни не встановлені обов'язковими для сторін правилами. Коли приховані недоліки продукції можуть бути виявлені лише в процесі її обробки, виробленої послідовно двома або кількома підприємствами, акт про приховані недоліки має бути складений не пізніше чотирьох місяців з дня отримання продукції підприємством, який виявив недоліки.

Прихованими недоліками визнаються такі недоліки, що не могли бути виявлені при звичайній для даного виду продукції перевірці та виявлено лише в процесі обробки, підготовки до монтажу, в процесі монтажу, випробування, використання і зберігання продукції.

Згідно актів №1 та №2 про приховані недоліки від 20.11.2017р., комісією у складі представників ТОВ «Трек-С», ТОВ «Метах Холдінг Трейд» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська холдингова лісопильна компанія» було встановлено, що після завершення монтажних робіт з улаштування системи повітряного опалення та системи теплопостачання повітряних завіс та в процесі проведення промивки змонтованих трубопроводів були виявлені приховані недоліки всієї партії поставленої труби в кількості 288 м та 240 м, а саме не герметичність (дефект) поздовжнього заводського зварного шва (витік води, якою проводилася промивка). /а.с. 79-82, т.1/.

У зазначених актах №1 та №2 про приховані недоліки від 20.11.2017р., представник відповідача, вказав на те, що із зауваженнями оглянувши змонтовану конструкцію, було виявлено 9 місць протікання води крізь щілини у трубах по зварному шву довжиною від 1 см до 15 см.

22.12.2017р., 16.01.2018р. позивач склав дефектні акти разом із представниками ТОВ «УХЛК». /а.с. 102, т.1, 79, т.2/.

Доказів повідомлення відповідача про складення дефектних актів, як і доказів надсилання вказаних актів відповідачу, матеріали справи не містять.

Судом встановлено, що позивачем в порушення вимог ст. 74 Господарського процесуального кодексу України не надано доказів походження труб, щодо яких були виявлені недоліки відповідно до актів №1 та №2 про приховані недоліки від 20.11.2017р., а тому неможливо встановити той факт, що зазначені труби були поставлені відповідачем, у зв'язку із чим неможливо встановити вину відповідача та причинно-наслідковий зв'язок між витратами позивача і діями відповідача.

Крім того, відсутні докази виконання п. 2.5. договору в частині прийняття товару по якості.

Відповідно до п. 2 ст. 623 Цивільного кодексу України розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором.

Доказів повернення труб відповідачу матеріали справи не містять, а тому вимога про стягнення вартості труб є необґрунтованою.

Крім того, відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

3. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарські зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також неодержанні нею доходу, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

За статтею 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Відповідно до ст. 614 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Чинним законодавством України обов'язок доведення факту наявності порушення відповідача покладено на позивача, наявність та розмір понесених збитків, а також причинно-наслідковий зв'язок між правопорушенням і збитками.

Встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність завдавача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки. При цьому такий зв'язок між порушенням та збитками має бути прямим та безпосереднім.

Враховуючи недоведеність позивачем походження труб, щодо яких були виявлені недоліки відповідно до зазначених вище актів №1 та №2 про приховані недоліки від 20.11.2017р. суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що неможливо встановити вину відповідача та причинно-наслідковий зв'язок між витратами позивача і діями відповідача.

За таких обставин, відсутні підстави для задоволення позову.

Посилання апелянта на придбання труб у відповідача та акти №1 та №2 від 20.11.2017р., які підтверджують факт прихованих недоліків, судом апеляційної інстанції оцінюється критично, оскільки після монтажу та демонтажу труб було виявлено, що поверхня труб покрита фарбою та проведені зварювані роботи, що унеможливлює ідентифікувати походження вказаних труб.

Відповідно до ст. 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Дослідивши матеріали справи, Київський апеляційний господарський суд приходить до висновку, що Господарським судом міста Києва правильно застосовано норми матеріального та процесуального права, повно з'ясовано та доведено обставини, що мають значення для справи, зроблені висновки відповідають дійсним обставинам справи.

Відповідно до ст. 276 Господарського процесуального кодекс України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За наведених у даній постанові обставин, колегія суддів дійшла висновку, що відсутні підстави для зміни чи скасування рішення Господарського суду міста Києва від 04.04.2018р. у справі №910/276/18.

керуючись ст.ст. 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Рішення Господарського суду міста Києва від 04.04.2018р. у справі №910/276/18 залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

2. Матеріали справи №910/276/18 повернути до місцевого господарського суду.

3. Копію постанови надіслати сторонам у справі.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя Л.В. Чорна

Судді В.В. Куксов

С.А. Гончаров