ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
про призначення експертизи
14.06.2018р. Справа №905/458/18 Господарський суд Донецької області у складі судді Кротінової О.В.,
при секретарі судового засідання Мунтяну Ю.І.,
за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м.Краматорськ Донецької області,
до відповідача, Публічного акціонерного товариства ДТЕК Донецькобленерго, м.Краматорськ Донецької області,
про визнання незаконним рішення,-
за участю представників сторін:
від позивача: ОСОБА_2 - за довіреністю;
від відповідача: ОСОБА_3І - за довіреністю, -
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1, м.Краматорськ Донецької області, звернувся до господарського суду Донецької області з позовною заявою №б/н від 03.03.2018р. до Публічного акціонерного товариства ДТЕК Донецькобленерго, м.Краматорськ Донецької області, про визнання незаконним рішення комісії ОСОБА_4 ПАТ ДТЕК Донецькобленерго щодо стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_1, вартості недорахованої електроенергії на суму 110328,74 грн. за протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ №323 від 31.01.2018р. на підставі Правил користування електричною енергією.
В обґрунтування своїх вимог ОСОБА_1 посилається, у спірному акті про порушення ПКЕЕ №007869 від 22.09.2017р. працівниками ОСОБА_4 зафіксовано відсутність пломби з відбитком енергопостачальної організації на шафі обліку з правої сторони, наявність неушкоджених пломб на лівій стороні дверці шафи та на клемній кришці. Прилад обліку нерушений, впливу магнітного поля або електричних полів та інших не виявлено, самовільне підключення відсутнє. Відключення від електропостачання не проводилось, прилад обліку для проведення експертизи не вилучався.
Позивач причетності до виявленого порушення ПКЕЕ не визнає, свідчить, що лічильник електричної енергії, який обліковує електроенергію, що постачається до його приміщення, встановлений поза межами останнього, засоби обліку спожитої електричної енергії встановлені відповідачем у місці, вільний доступ до якого має невизначене коло сторонніх осіб, забезпечити цілісність пломб на шафі обліку, встановленої поза його приміщенням і у доступності для будь-кого, фізично не може. Допускає можливість руйнування пломби під час монтажу кабельного приєднання. Із розрахунком недооблікованої електричної енергії, яку визначає відповідач, не погоджується. Вважає, що саме наявність факту використання споживачем не врахованої електричної енергії є підставою для відповідальності споживача. Однак, жодним документом факту використання позивачем, як споживачем, електричної енергії, не врахованої розрахунковими засобами обліку або врахованої неправильно, не встановлено і не підтверджено. Говорить, що єдиною підставою, якою відповідач наводить, як достатню, застосовуючи означену оперативно-господарську санкцію, є порушення однієї з пломб на шафі, всередині якої знаходиться опломбований і неушкоджений справний прилад обліку. Наполягає на відсутності жодних законних підстав нарахування йому будь-яких платежів з оплати недооблікованої електричної енергії за відсутності самого факту неправомірного споживання, відповідачем не доведено факт порушення позивачем пломби на шафі обліку.
Як свідчать матеріали справи у акті про порушення ПКЕЕ №007869 від 22.09.2017р. визначено відсутність пломби з відбитком енергопостачальної організації на шафі обліку з правої сторони №С22734410, що була раніше встановлена, згідно акту опломбування №0071570 від 28.07.2016р. Також акт містить зауваження споживача, які полягають у тому, що лічильник знаходиться у розподільному щитку житлового будинку, доступ до щитка мають, крім споживача, представники ЖЕК.
Відповідач, заперечуючи у задоволенні позовних вимог, у свою чергу визначає застосовану оперативно-господарську санкцію як відповідальність за відсутність пломби, що є окремим правопорушенням ПКЕЕ. Посилаючись на положення Правил користування електричною енергію, визначає обов'язок споживача забезпечити збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків тавр) відповідно до акту опломбування. Звертає увагу, акт про пломбування №0071570 від 28.07.2016р. підписано позивачем, що є згодою на прийняття на збереження споживачем пломби №С22734410, у зв'язку з чим останній несе зобов'язання по її збереженню та має нести відповідальність за порушенням ПКЕЕ та умов договору про постачання електричної енергії №972 від 09.06.2008р., укладеного між сторонами.
Представник позивача у відповіді на відзив та під час підготовчого засідання стверджує, що акт опломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження №0071570 від 28.07.2016р., копію якого надав відповідач як доказ до відзиву на позовну заяву, підписано не позивачем.
30.05.2018р. від представника позивача через канцелярію суду отримано клопотання №б/н від 25.05.2018р. про призначення судової почеркознавчої експертизи та на вирішення поставити наступні питання: "Чи виконано підпис на другій сторінці акту про опломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження №0071570 від 28.07.2016р. ОСОБА_1".
Відповідач проти задоволення клопотання про проведення почеркознавчої експертизи заперечує, зазначає, що окрім акта про пломбування від 28.07.2016р. №0071570 позивачем у той же день було підписано також додаткову угоду до договору про постачання електричної енергії №972 від 09.06.2008р., підписання якої позивачем не оспорюється. Тобто, постачальником позивачу 28.07.2016р. для підписання було надано пакет документів (окрім акта про пломбування від 28.07.2016р. №0071570 та додаткову угоду до договору про постачання електричної енергії), які позивачем було підписано у цей день.
Проте, викладені твердження відповідачем у відповідності до приписів процесуального законодавства не підтверджено. Підписання інших документів, не є належним доказом, що свідчить про дійсність підпису позивача саме на означеному акті, з огляду на невизнання цього факту стороною. До того ж, додаткова угода, яку визначає відповідач, не містить відомостей, що можна оцінити як підтвердження факту пломбування і передачі на збереження позивачу приладів обліку, установлених пломб, та моменту виникнення відповідальності споживача за збереження і цілісність спріної пломби.
Відтак, під час підготовчого провадження у справі №905/458/18 постало питання дійсності підпису позивача, як споживача у спірних правовідносинах, на акті опломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження №0071570 від 28.07.2016р., що у розумінні Правил користування електричної енергію виступає документом у підтвердження факту пломбування і передачі на збереження приладів обліку, установлених пломб, та моменту виникнення відповідальності споживача за збереження і цілісність, зокрема, пломб.
Відповідно до ст.99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.
Зважаючи на обставини справи, з урахуванням необхідності застосування спеціальних знань, враховуючи положення ч.1 ст.99 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, вважає за необхідне призначити судову експертизу, з огляду на що задовольняє клопотання представника позивача з означеного питання.
Згідно із п.п.1.1 п.1 Науково-методичної рекомендації з питань підготовки матеріалів та призначення судових експертиз затвердженої наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998р. (у редакції наказу Міністерства юстиції України № 1420/5 від 26.04.17р.) до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (Інструкція в редакції наказу Міністерства юстиції України № 1420/5 від 26.04.17р.), ідентифікація виконавця рукописного тексту і підпису є основним завданням почеркознавчої експертизи.
Беручи до уваги характер обставин, що мають бути зясовані за допомогою експертної установи, у світлі змісту Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, господарський суд дійшов висновку про необхідність призначення почеркознавчої експертизи.
Відповідно до ч.ч.3, 4 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Від сторін з цього приводу пропозицій не надійшло.
З урахуванням всіх обставин справи, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом на підставі ч.4 ст.99 Господарського процесуального кодексу України.
Відповідно до ч. 1 п. 8. Постанови Пленуму №4 від 23.03.2012р. Про деякі питання практики призначення судової експертизи визначаючись з експертною установою, яка проводитиме судову експертизу, господарський суд має враховувати положення пункту 1.6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.98р., згідно з якими експертизи проводяться, як правило, за зонами регіонального обслуговування.
Суд вважає за доцільне покласти на позивача оплату вартості проведення експертизи з подальшим розподілом судових витрат під час винесення кінцевого процесуального документа у зазначеній справі, відповідно до вимог ст.129 Господарського процесуального кодексу України.
Нормами ст.73 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:
1) письмовими, речовими і електронними доказами;
2) висновками експертів;
3) показаннями свідків.
Положеннями ст.98 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (прізвище, імя, по батькові, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обовязків. Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.
За таких обставин, керуючись ст.ст.73, 86, 98-100, 129, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -
1. Призначити судову почеркознавчу експертизу по справі 905/458/18 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м.Краматорськ Донецької області, до відповідача, Публічного акціонерного товариства ДТЕК Донецькобленерго, м.Краматорськ Донецької області, про визнання незаконним рішення комісії ОСОБА_4 ПАТ ДТЕК Донецькобленерго щодо стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_1, вартості недорахованої електроенергії на суму 110328,74 грн. за протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ №323 від 31.01.2018р. на підставі Правил користування електричною енергією.
3. На вирішення експертизи поставити наступні питання:
- Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1, зображення якого міститься у акті №0071570 від 28.07.2016р. про опломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження ОСОБА_1 чи іншою особою?
5. Зобов'язати Донецький науково-дослідний інститут судових експертиз після закінчення проведення експертизи повернути матеріали справи №905/458/18 до господарського суду Донецької області протягом 5 днів з моменту закінчення проведення судової експертизи, з усіма наданими в розпорядження доказами, надати суду обґрунтований письмовий висновок за результатами вирішення поставлених питань у строк, визначений підпунктом 1.13 пункту 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5, та документи, які підтверджують витрати на проведення експертизи.
6. Судовому експерту у разі ненадання сторонами документів, які необхідні для проведення експертизи, повідомити суд.
7. Письмово повідомити господарський суд Донецької області у разі неможливості проведення експертизи.
8. Зобов'язати сторони при проведенні експертизи не перешкоджати експертам в проведенні судової експертизи; на першу вимогу експертів для проведення перевірок в повному обсязі надавати всі витребуванні документи та вчиняти необхідні дії.
11. Відповідно до статті 4 Закону України «Про судову експертизу» довести до відома Донецького науково-дослідного інституту судових експертиз те, що особа, яка безпосередньо проводить судову експертизу, несе відповідальність, передбачену п.1 ст.384, п.1 ст.385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову дати висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на неї обов`язків.
12. Роз'яснити сторонам, що відповідно до ст.135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу. Крім того, умисне невиконання сторонами цієї ухвали або перешкоджання її виконанню утворює склад злочину, передбачений ст.382 Кримінального кодексу України.
13. У розпорядження експертної установи надати матеріали справи №905/458/18, копію цієї ухвали.
14. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у порядку передбаченому Господарським процесуальним кодексом України, протягом десяти днів з дня її проголошення.
Суддя О.В. Кротінова