ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2018 року

м. Київ

Справа № 910/9916/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Баранець О.М. - головуючий, Мамалуй О.О., Студенець В.І.,

за участю секретаря судового засідання Низенко В.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційні скарги Енергетичної митниці ДФС

на рішення Господарського суду міста Києва

у складі судді: Курдельчука І.Д.

від 27.09.2017

та на постанову Київського апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Буравльова С.І., Власова Ю.Л., Андрієнка В.В.

від 20.02.2018

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс"

до 1) Енергетичної митниці Державної фіскальної служби, 2) Державної казначейської служби України

про стягнення 4424463,07 грн

за участю представників:

позивача: Качмар О.Й.

відповідача-1: Гуленко І.В.

відповідача-2: не з'явилися

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Енергетичної митниці Державної фіскальної служби (далі по тексту - Енергетична митниця ДФС) про стягнення 4424463,07 грн шкоди, завданої неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю посадових та службових осіб відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач порушив вимоги чинного митного законодавства України та допустив необгрунтоване тривале митне оформлення товару та своїми діями завдав Товариству з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" шкоду у вигляді додаткових витрат, понесених у звязку зі сплатою підприємствам залізниці коштів за надані додаткові послуги, у звязку зі збільшенням з 01.01.2017 ставки акцизного податку та розміру податку на додану вартість, а також витрат, понесених на придбання іноземної валюти та сплату постачальнику штрафних санкцій за несвоєчасне повернення цистерн (вагонів) з України. За твердженням позивача відповідач незаконно та з порушення встановленого чинним законодавством порядку провів взяття проб (зразків) поставленого позивачу товару, зокрема повідомив позивача про необхідність взяття проб з перевищенням строку, встановленого частиною першою статті 255 Митного кодексу України, взяття проб товару було проведено в порушення частини 2 статті 356 та частини 4 статті 558 Митного кодексу України за відсутності письмового рішення керівника відповідача, а також відповідач безпідставно (незаконно) утримував товар після подачі позивачем тимчасових митних декларацій для випуску товару, проби якого було взято для проведення досліджень, до одержання результатів досліджень, не оформляючи тимчасові митні декларації.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 27.09.2017 у справі № 910/9916/17 позов задоволено повністю. Стягнуто з Енергетичної митниці Державної фіскальної служби з будь-якого рахунку, виявленого під час виконання даного рішення, на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" 4424463,07 грн шкоди.

Рішення місцевого господарського суду мотивовано тим, що неправомірна поведінка відповідача є доведеною наявними в матеріалах справи доказами та полягає в порушенні посадовоми і службовими особами Енергетичної митниці ДФС процедури митного контролю та митного оформлення товару позивача щодо взяття з товару проб (зразків), оскільки взяття проб (зразків) товару було здійснено працівниками відповідача в порушення статті 356 Митного кодексу України за відсутності вмотивованого письмового рішення керівника митниці про взяття проб товару, а подані відповідачем документи в якості доказів наявності таких рішень не містять жодного письмового рішення в розумінні статті 356 Митного кодексу України, яке б містило в собі мотиви та було належним чином оформлене, резолюції на поданих відповідачем документах оформлені з порушенням Типової інструкції з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Раді Міністрів автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України № 1242 від 30.11.2011, та не є письмовим вмотивованим рішенням керівника митниці. За висновком суду саме внаслідок неправомірної поведінки відповідача позивач поніс додаткові витрати у вигляді оплати підприємствам залізниці вартості наданих додаткових послуг, сплати акцизного податку та податку на додану вартість за збільшеною з 01.01.2017 ставкою та витрат, понесених на придбання іноземної валюти та сплату постачальнику штрафних санкцій за несвоєчасне повернення цистерн (вагонів) з України.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 20.02.2018 рішення Господарського суду м. Києва від 27.09.2017 року скасовано повністю та прийнято нове рішення. Позов задоволено. Стягнуто з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" 4424463,07 грн шкоди.

Суд апеляційної інстанції погодився з висновком суду першої інстанції про доведеність обставин неправомірної поведінки відповідача, внаслідок якої позивачу було завдано шкоду, однак дійшов висновку про те, що шкода підлягає стягненню з Державного бюджету України у зв'язку з чим залучив до участі у справі Державну казначейську службу України у якості відповідача.

14.03.2018 та 15.03.2018 Енергетична митниця ДФС звернулась з касаційними скаргами аналогічного змісту на рішення Господарського суду міста Києва від 27.09.2017 та на постанову Київського апеляційного господарського суду від 20.02.2018 у справі №910/9916/17 до Верховного Суду безпосередньо та через Київський апеляційний господарський суд.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду Баранця О.М. - головуючого, Вронської Г.О., Студенця В.І. від 17.04.2018 відкрито касаційне провадження за касаційними скаргами Енергетичної митниці ДФС на рішення Господарського суду міста Києва від 27.09.2017 та на постанову Київського апеляційного господарського суду від 20.02.2018 у справі № 910/9916/17 та призначено їх до розгляду на 05.06.2018.

У зв'язку з відпусткою судді Вронської Г.О. було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 30.05.2018 для розгляду справи № 910/9916/17 визначено склад колегії суддів: Баранець О.М. - головуючий, Студенець В.І., Мамалуй О.О.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду Баранця О.М. - головуючого, Студенця В.І., Мамалуя О.О. від 05.06.2018 у розгляді касаційних скарг Енергетичної митниці ДФС на рішення Господарського суду міста Києва від 27.09.2017 та на постанову Київського апеляційного господарського суду від 20.02.2018 у справі № 910/9916/17 оголошено перерву до 19.06.2018 о 14 год. 45 хв. у приміщенні Касаційного господарського суду.

В касаційних скаргах Енергетична митниця ДФС просить рішення Господарського суду міста Києва від 27.09.2017 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 20.02.2018 у справі №910/9916/17 скасувати, а справу передати на новий розгляд до Господарського суду міста Києва. Енергетична митниця ДФС зазначає про те, що

- судом апеляційної інстанції були порушені норми процесуального права, оскільки судом було необгрунтовано відхилено надані відповідачем додаткові пояснення з доказами, які мають значення для правильного вирішення справи, зокрема листи заступника начальника ГУ БКОЗ СБУ, які містили вмотивовані належним чином оформлені рішення начальника Енергетичної митниці ДФС (резолюції), які підлягали виконанню;

- суди попередніх інстанцій залишили поза увагою обставини, які свідчать про наявність у відповідача підстав для перевищення визначеного частиною 1 статті 255 Митного кодексу України строку здійснення митного контролю та не надали оцінку обставинам здійснення Службою безпеки України у Харківській області та Головним управлінням по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Служби безпеки України спеціальних операцій, перевірки та інших заходів під час процедури митного контролю товару позивача, які були правомірними підставами для перевищення відповідачем зазначеного строку;

- суди попередніх інстанцій неправильно застосували до спірних правовідносин статтю 1173 Цивільного кодексу України та не врахували, що рішення суду про визнання дій та бездіяльності відповідача протиправними та неправомірними, яке б набрало законної сили, відсутнє;

- суди попередніх інстанцій неправильно застосували частину 2 статті 356 Митного кодексу України, пункт 40 Типової інструкції з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Раді Міністрів автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України № 1242 від 30.11.2011, підпункт 3 пункту 4 розділу 3 Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Мінюсту № 1000/5 від 18.06.2015, не застосували наказ Державної фіскальної служби № 64 від 27.05.2015 "Про делегування окремих повноважень", в порушення яких дійшли помилкового висновку про те, що резолюція не є письмовим вмотивованим рішенням керівника митниці та не врахували те, що Митний кодекс України не містить визначення, що означає вмотивоване письмове рішення керівника митниці. На думку скаржника зазначена Типова інструкція з діловодства та наказ ДФС України детально розкривають зміст поняття "мотивоване письмове рішення керівника", яке міститься в частині 1 статті 356 Митного кодексу України.

21.05.2018 від позивача до Касаційного господарського суду надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому позивач просить касаційну скаргу Енергетичної митниці ДФС залишити без задоволення, а постанову Київського апеляційного господарського суду від 20.02.2018 залишити без змін, посилаючись на те, що доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки обставин справи, яким суди попередніх інстанцій надали правильну оцінку та грунтуються на неправильному тлумачення скаржником норм матеріального та процесуального права.

В судове засідання 19.06.2018 не з'явилися представники відповідача-2, хоча відповідно до вимог статті 120 Господарського процесуального кодексу України відповідач-2 був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду касаційної скарги.

Колегія суддів Касаційного господарського суду зазначає, що відповідно до частини 1 статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка в судове засіданні представників учасників справи, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду касаційної скарги, не перешкоджає розгляду справи у судовому засіданні.

Колегія суддів, обговоривши доводи касаційної скарги, перевіривши матеріали справи, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування господарськими судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, вважає, що касаційні скарги підлягають задоволенню.

Як встановлено судами попередніх інстанцій та підтверджується матеріалами справи, Товариство з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" є суб'єктом зовнішньоекономічної діяльності та здійснює імпорт скрапленого вуглеводного газу та світлих нафтопродуктів на підставі укладених з нерезидентами зовнішньоекономічних договорів.

У грудні 2016 року - січні 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" на підставі укладених з "TARONE TRADE" LLP (Великобританія) контрактів № 150416-LPG від 16.04.2015, № 160112-LPG від 12.01.2016, № 161116-Petrol від 16.11.2016, № 150528-Petrol від 28.05.2015, рахунків, накладних імпортувало на територію України скраплений вуглеводний газ, дизельне паливо та бензин у кількості: 1453,730 т скрапленого вуглеводного газу, 295,575 т дизельного палива та 100,800 т бензину.

З 15.12.2016 по 14.01.2017 на митних постах Енергетичної митниці ДФС (відповідач-1) було зупинено митне оформлення товару за вказаними контрактами, а саме:

- 15.12.2016 на митному посту "Куп'янськ-енергетичний" - скраплений газ в кількості 243,850 т, поставлений (ввезений на митну територію України) на підставі додатку № 116 від 12.12.2016 до контакту № 150416- LPG від 16.04.2015, комерційного інвойсу № 1213-СІ від 13.12.2016, залізничної накладної № 22530719 з датою прибуття 14.12.2016, відомості вагонів, паспортів якості виробника №№ 121-2-12-16, 122-2-12-16, 152-2-12-16, 153-2-12-16, 154-2-12-16, 155-2-12-16 від 05.12.2016, сертифікату відповідності UA1.185.0033916-16 з терміном дії з 19.08.2016 по 18.08.2017;

- 17.12.2016 на митному посту "Куп'янськ-енергетичний" - скраплений газ в кількості 100,800 т, поставлений (ввезений на митну територію України) на підставі додатку № 51 від 14.12.2016 до контакту № 160112-LPG від 14.12.2016, комерційного інвойсу/рахунку № 1215-СІ від 15.12.2016, залізничних накладних №№ 22536793, 22536787, 22536781 з датою прибуття 15.12.2016, паспортів якості виробника №№ 18238, 18260, 18261 від 10.12.2016, сертифікату відповідності UА.185.0029219-16 з терміном дії з 09.06.2016 по 08.06.2017;

- 21.12.2016 на митному посту "Полтава-енергетичний" - скраплений газ у кількості 185,680 т, поставлений (ввезений на митну територію України) на підставі додатку № 117 від 14.12.2016 до контракту № 150416-LPG від 16.04.2015, комерційного інвойсу/рахунку № 1215-СІ від 15.12.2016, рахунку № 018/ГПТ від 07.12.2016, залізничної накладної № 22520936 з датою прибуття 21.12.2016, відомості вагонів, декларації на товари ЭК 10 ЭД 10006110/071216/0021734, сертифікату якості № 424 від 06.12.2016, сертифікату відповідності UA1.185.0041388-16 з терміном дії з 20.12.2016 по 30.11.2017;

- 26.12.2016 на митному посту "Полтава-енергетичний" - скраплений газ у кількості 196,700 т, поставлений (ввезений на митну територію України) на підставі додатку № 119 від 15.12.2016 до контакту № 150416-LPG від 16.04.2015, комерційного інвойсу/рахунку № 1219-СІ від 19.12.2016, дорожніх відомостей (залізничних накладних) № 22557654, 22557649, 22557645, 22557638, 22557630, 22557627 з датою прибуття 23.12.2016, рахунку № 12/2016/45 від 14.12.2016, паспортів якості виробника № 18443, 18442, 18441, 18440, 18439, 18438 від 14.12.2016, сертифікату відповідності UA1.185.0029219-16 з терміном дії з 09.06.2016 по 08.06.2017;

- 04.01.2017 на митному посту "Полтава-енергетичний" - скраплений газ у кількості 105,850 т, поставлений (ввезений на митну територію України) на підставі додатку № 53 від 22.12.2016 до контакту № 160112-LPG від 14.12.2016, комерційного інвойсу № 1226-СІ від 26.12.2016, залізничних накладних №№ 22595210, 22595205, 22595314, декларації на товари ЭК 10 ЭД 10006110/211216/0022988, рахунку № 12/2016/81 від 21.12.2016, паспортів якості виробника №№ 18847, 18848, 18849 від 21.12.2016, декларації на товари № 14315/120117/0000236, дорожньої відомості №21233636 з відомістю вагонів, сертифікату відповідності UA1.185.0029219-16 з терміном дії з 09.06.2016 до 08.06.2017;

- 04.01.2017 на митному посту "Київ-енергетичний" - скраплений газ у кількості 205,700 т, поставлений (ввезений на митну територію України) на підставі додатку № 121 від 26.12.2016 до контакту № 150416-LPG від 16.04.2015, комерційного інвойсу/рахунку № 1227-СІ від 27.12.2016, залізничної накладної № 22620973 з датою прибуття 03.01.2017, відомості вагонів, інвойсу № 250610/89 від 26.12.2016, паспортів якості виробника №№ 1188, 1189 від 25.12.2016, сертифікату відповідності UA1.185.0033768-16 з терміном дії з 17.08.2016 до 14.08.2017;

- 06.01.2017 на митному посту "Київ-енергетичний" - скраплений газ у кількості 207,000 т поставлений (ввезений на митну територію України) на підставі додатку № 120 від 26.12.2016 до контакту № 150416-LPG від 16.04.2015, комерційного інвойсу/рахунку № 1226-СІ від 26.12.2016, залізничної накладної № 22620908 з датою прибуття 05.01.2017, відомості вагонів, інвойсу № 250610/88 від 26.12.2016, паспортів якості виробника №№ 1188, 1187 від 25.12.2016, сертифікату відповідності UA1.185.0033768-16 з терміном дії з 17.08.2016 до 14.08.2017;

- 15.01.2017 на митному посту "Київ-енергетичний" - дизельне паливо у кількості 295,575 т, поставлений (ввезений на митну територію України) на підставі додатку № 2 до контакту № 161116-Petrol від 16.11.2016, комерційного інвойсу № 0112-СІР від 12.01.2017, залізничної накладної № 21158853 з датою прибуття 14.01.2017, відомості вагонів, декларації на товари ЭК 10 ЭД 07228/120117/0000265, паспорту якості виробника № 42 від 10.01.2017, рахунку № 50 від 12.01.2017, сертифікату відповідності UA1.185.0040520-16 з терміном дії з 07.12.2016 до 04.03.2017;

- 14.01.2017 на митному посту "Коростень-енергетичний" - бензин у кількості 105,800 т, поставлений (ввезений на митну територію України) на підставі додатку № 96 від 12.01.2017 до контракту № 150528-Petrol від 28.05.2015, комерційного інвойсу/рахунку № 0112-СІР від 12.01.2017, залізничної накладної № 21233636 з датою прибуття 13.01.2017, паспорту якості виробника № 52 від 11.01.2017, рахунку-фактури № 3076-2/01 від 12.01.2017, декларації на товари № ЭК 10 ЭД 14315/120117/0000236, сертифікату відповідності UA1.145.0000547-17 з терміном дії з 20.01.2017 до 19.01.2018.

Для митного оформлення вказаного товару позивач надав відповідачу такі митні декларації:

- IM 40 ДЕ 903060000/2016 на вантаж - вуглеводневий скраплений газ в кількості 243,850 т, якій в подальшому було присвоєно № 903060000/2016/013280;

- IM 40 ДЕ 903060000/2016 на вантаж - вуглеводневий скраплений газ в кількості 100,800 т, якій було присвоєно № 903060000/2016/013350;

- IM 40 ДЕ на вантаж - вуглеводневий скраплений газ в кількості 185,680 т, якій було присвоєно № 903080000/2016/002589;

- IM 40 ДЕ на вантаж - вуглеводневий скраплений газ в кількості 196,700 т, якій було присвоєно № 903080000/2016/002628;

- IM 40 ДЕ на вантаж - вуглеводневий скраплений газ в кількості 105,850 т, якій було присвоєно № 903080000/2017/000004;

- IM 40 ТН на вантаж - вуглеводневий скраплений газ в кількості 205,700 т, якій було присвоєно № 903010000/2017/000042;

- IM 40 ТН на вантаж - вуглеводневий скраплений газ в кількості 207,000 т, якій було присвоєно № 903010000/2017/000093;

- IM 40 ДЕ 903010001/2017/ на вантаж - паливо дизельне у кількості 295,575 т, якій було присвоєно № 903010001/2017/000167;

IM 40 ДЕ 903020001/2017 на вантаж - бензин у кількості 105,800 т, якій було присвоєно № 903020001/2017/000787.

Після подачі зазначених митних декларацій, Товариство з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" отримало від митних постів "Куп'янськ-енергетичний", "Полтава-енергетичний", "Київ-енергетичний" та "Коростень-енергетичний" повідомлення про необхідність проведення митних процедур №905-3 "Взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД", та № 201-1 "Проведення ідентифікаційного митного огляду - без розкриття пакувальних місць і без обстеження транспортного засобу", сформованих (згідно з повідомленнями) за результатами проведення контролю із застосуванням Автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Проби поставленого позивачу товару посадовими особами митних постів було взято 23.12.2016, 28.12.2016, 10.01.2017, 11.01.2017, 16.01.2017 та 17.01.2017.

Після взяття посадовими особами Енергетичної митниці ДФС проб (зразків) товару для проведення досліджень (аналізу, експертизи) позивач подав відповідачу-1 тимчасові митні декларації IM 40 ТН (звернувся до митних постів для оформлення тимчасових митних декларацій 23.12.2016, 24.12.2016, 28.12.2016, 11.01.2017, 16.01.2017, 17.01.2017) для здійснення випуску поставленого Товариству з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" товару до одержання результатів досліджень (аналізів, експертиз).

Однак, Енергетична митниця ДФС повідомила позивача, що завершення митного оформлення товару буде проведено після експертних досліджень на предмет наявності отруйних/сильнодіючих речовин, і що дозвіл на випуск товару не може бути наданий, через те, що згідно з листом ГУ БКОЗ СБУ № 14/4/1-26330 від 22.12.2016 наявна інформація щодо можливого вмісту в складі товару отруйних/сильнодіючих речовин.

Після завершення проведення експертних досліджень позивача було ознайомлено з висновками Управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС України, а саме:

- 18.01.2017 - з висновком № 182 від 17.01.2017 за результатами проведених досліджень взятих проб (зразків) товару (скрапленого газу) від партії у кількості 243,850 т;

- 18.01.2017 - з висновками: № 180 від 17.01.2017 за результатами проведених досліджень взятих проб (зразків) товару (скрапленого газу) від партії у кількості 100,800 т; № 177 від 17.01.2017 за результатами проведених досліджень взятих проб (зразків) товару (скрапленого газу) від партії у кількості 185,68 т; № 183 від 17.01.2017 за результатами проведених досліджень взятих проб (зразків) товару (скрапленого газу) від партії у кількості 196,700 т;

- 21.01.2017 - з висновками: № 136 від 20.01.2017 за результатами проведених досліджень взятих проб (зразків) товару (скрапленого газу) від партії у кількості 205,700 т; № 135 від 20.01.2017 за результатами проведених досліджень митних проб (зразків) товару (скрапленого газу) від партії у кількості 207,000 т;

- 03.02.2017 - з висновком № 184 від 02.02.2017 за результатами проведених досліджень взятих проб (зразків) товару (бензину) від партії у кількості 105,800 т;

- 07.02.2017 - з висновком № 135 від 07.02.2017 за результатами проведених досліджень взятих проб (зразків) товару (дизельного палива) від партії у кількості 295,575 т;

- 09.02.2017 - з висновком № 150 від 09.02.2017 за результатами проведених досліджень взятих проб (зразків) товару (скрапленого газу) від партії у кількості 105,850 т.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що не зважаючи на отримання висновків проведених досліджень, якими було спростовано припущення щодо наявності у товарі позивача отруйних/сильнодіючих речовин, Енергетична митниця ДФС не завершила митне оформлення товару та протягом місяця продовжувала утримувати (не випускати у вільний обіг) поставлений Товариству з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" товар на території митного контролю, не приймаючи при цьому будь-яких рішень щодо митного оформлення товару чи відмови у митному оформленні товарів, не проводячи при цьому жодних додаткових митних формальностей чи процедур.

Митне оформлення поставленого позивачу товару (7 партій скрапленого газу, партії дизельного палива та партії бензину) відповідач-1 завершив, поставлений позивачу товар був випущений у вільний обіг лише в період з 20.02.2017 по 22.02.2017.

Товариство з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс", вважаючи дії митниці, яка допустила необгрунтовано тривале митне оформлення товару, неправомірними та такими, що були здійснені з порушенням вимог чинного митного законодавства України та завдали йому збитків, звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом у цій справі про стягнення з відповідача 4424463,07 грн шкоди, завданої неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю посадових та службових осіб.

Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним з способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відшкодування майнової шкоди за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначені в статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана її майну, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно зі статтею 1173 Цивільного кодексу України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Відповідно до статті 30 Митного кодексу України посадові особи та інші працівники органів доходів і зборів, які прийняли неправомірні рішення, вчинили неправомірні дії або допустили бездіяльність, у тому числі в особистих корисливих цілях або на користь третіх осіб, несуть кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та іншу відповідальність відповідно до закону.

Шкода, заподіяна особам та їх майну неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю органів доходів і зборів або їх посадових осіб чи інших працівників при виконанні ними своїх службових (трудових) обов'язків, відшкодовується цими органами, організаціями у порядку, визначеному законом.

Таким чином спеціальною нормою (статтею 30 Митного кодексу України) також передбачено відшкодування збитків, заподіяних органами митної служби громадянам чи юридичним особам під час виконання ними своїх повноважень

На відміну від загальної норми статті 1166 Цивільного кодексу України, яка вимагає встановлення усіх чотирьох елементів цивільного правопорушення (протиправна поведінка, наявність шкоди, причинний зв'язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, вина заподіювача шкоди), спеціальна норма статті 1173 Цивільного кодексу України допускає можливість відшкодування шкоди незалежно від вини державних органів.

За таких обставин необхідною підставою для притягнення органу державної влади (у даному випадку органу Державної митної служби України) до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є факти неправомірних дій цього державного органу, наявність шкоди та причинний зв'язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою. При цьому, слід зазначити, що неправомірність рішення, дій або бездіяльності органу державної влади має підтверджуватись відповідним рішенням суду, яке буде мати преюдиційне значення для справи про відшкодування шкоди.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

В спірних деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов'язок довести наявність шкоди (її розмір), протиправність (незаконність) поведінки органу митної служби України та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Однак, суди попередніх інстанцій неправильно застосували до спірних правовідносин положення статті 1173 Цивільного кодексу України та не звернули увагу на те, що неправомірність рішень, дій чи бездіяльності Енергетичної митниці ДФС в розумінні статті 1173 Цивільного кодексу України має підтверджуватися відповідним рішенням суду, яке буде мати преюдиційне значення для ціє справи про відшкодування шкоди.

Відповідно до частин 1, 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Визначення суб'єкта владних повноважень наведено в пункті 7 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якого - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

За Конституцією України систему органів державної влади складають орган законодавчої влади, органи виконавчої влади та органи судової влади.

Згідно з пунктом 34-1 статті 4 Митного кодексу України органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, митниці та митні пости.

Відповідно до пунктів 1, 3 Положення про Енергетичну митницю ДФС, затвердженого наказом Державної фіскальної служби № 96 від 01.09.2014, Енергетична митниця Державної фіскальної служби є територіальним органом Державної фіскальної служби, який підпорядковується Державній фіскальній службі. Енергетична митниця ДФС є органом доходів і зборів. Основним завданням митниці є: забезпечення реалізації політики у сфері державної митної справи та боротьби з правопорушеннями під час застосування митного законодавства, здійснення в межах своїх повноважень контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків і зборів, митних та інших платежів за результатами митного контролю та митного оформлення.

Частинами 1, 2 статті 24 Митного кодексу України передбачено право кожної особи на оскарження рішень, дій або бездіяльності органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо особа вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси. Предметом оскарження є:

1) рішення - окремі акти, якими органи доходів і зборів або їх посадові особи приймають рішення з питань, передбачених законодавством України з питань державної митної справи, а також задовольняють скарги, заяви, клопотання конкретних фізичних чи юридичних осіб або відмовляють у їх задоволенні;

2) дії - вчинки посадових осіб та інших працівників органів доходів і зборів, пов'язані з виконанням ними обов'язків, покладених на них відповідно до цього Кодексу та інших актів законодавства України;

3) бездіяльність - невиконання органами доходів і зборів, їх посадовими особами та іншими працівниками обов'язків, покладених на них відповідно до цього Кодексу та інших актів законодавства України, або неприйняття ними рішень з питань, віднесених до їх повноважень, протягом строку, визначеного законодавством.

Таким чином, Енергетична митниця ДФС, як орган доходів і зборів, є суб'єктом владних повноважень, будь-які рішення, дії чи бездіяльність якого можуть бути оскаржені саме до адміністративного суду.

Положеннями статей 25, 29 Митного кодексу України передбачено право особи, яка вважає, що рішеннями, діями або бездіяльністю органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників порушено її права, свободи чи інтереси, оскаржити ці рішення, дії або бездіяльність як до посадових осіб та органів вищого рівня, так і безпосередньо до суду.

Однак, суди попередніх інстанцій не взяли до уваги наведені вище норми чинного законодавства та не з'ясували чи оскаржував позивач у встановленому законом порядку до органів вищого рівня чи до адміністративного суду дії (бездіяльність) Енергетичної митниці ДФС щодо проведених митних процедур, на неправомірність яких посилається позивач у цій господарській справі, зокрема щодо необхідності (законності) взяття проб (зразків) товарів позивача для проведення дослідження та дотримання визначеного законом порядку взяття проб, щодо законності утримання митницею товару після подачі позивачем тимчасових митних декларацій для випуску товарів, щодо законності дій митниці, яка утримувала поставлений позивачу товар на території митного органу без проведення жодних митних процедур, не приймаючи жодних рішень не вчиняючи дій, направлених на митне оформлення товару, після отримання результатів досліджень.

Господарські суди попередніх інстанцій не з'ясували чи визнавались зазначені дії Енергетичної митниці ДФС протиправними органами вищого рівня, чи встановлювався факт неправомірності таких дій митниці в судовому порядку, не встановили обставин наявності чи відсутності відповідного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" в адміністративному суді з вимогами до Енергетичної митниці ДФС про визнання зазначених дій (бездіяльності) митниці протиправними. Господарські суди попередніх інстанцій не з'ясували, чи існує рішення в адміністративній справі, яке б набрало законної сили та мало б приюдиційне значення для цієї господарської справи, про задоволення таких вимог, в якому були б встановлені факти неправомірності зазначених вище дій Енергетичної митниці ДФС, на які позивач посилається у цій господарській справі.

Господарські суди попередніх інстанцій залишили поза увагою те, що визнання дій (бездіяльності) Енергетичної митниці ДФС щодо митного оформлення товару позивача не є позовними вимогами у цій справі, не є предметом спору та відповідно ці обставини не можуть бути предметом дослідження судом в межах даної справи.

За таких обставин, колегія суддів Касаційного господарського суду приходить до висновку про те, що в порушення принципу повноти зазначені обставини не були встановлені судами попередніх інстанцій під час прийняття оскаржуваних рішення та постанови, були неправильно застосовані до спірних правовідносин норми матеріального та порушено норми процесуального права, що підлягають застосуванню, у зв'язку з чим суди попередніх інстанцій дійшли передчасних висновків, а оскаржувані рішення та постанову не можна визнати законними та обґрунтованими.

Передбачені процесуальним законом межі перегляду справи в касаційній інстанції не дають суду касаційної інстанції права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішеннях судів чи відхилені ними, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати нові докази або додатково перевіряти докази. Встановлення обставин справи, оцінка доказів виходить за межі перегляду справи в порядку касації.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 308 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд.

Згідно з частинами 3, 4, 6 статті 310 Господарського процесуального кодексу України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо: суд не дослідив зібрані у справі докази. Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції. Підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

З огляду на те, що суди попередніх інстанцій допустили неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, враховуючи межі перегляду справи в касаційній інстанції, Касаційний господарський суд дійшов висновку, що рішення Господарського суду міста Києва від 27.09.2017 та постанова Київського апеляційного господарського суду від 20.02.2018 підлягають скасуванню, а справа передачі на новий розгляд до господарського суду першої інстанції.

Під час нового розгляду справи суду необхідно врахувати вищевикладене, вжити всі передбачені законом засоби для всебічного, повного і об'єктивного встановлення обставин справи, перевірити доводи, на яких ґрунтуються вимоги та заперечення сторін, дати їм належну юридичну оцінку, і в залежності від встановлених обставин вирішити спір у відповідності з нормами чинного законодавства, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, з ухваленням законного й обґрунтованого судового рішення.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 310, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Суд - ,

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Енергетичної митниці ДФС задовольнити.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 27.09.2017 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 20.02.2018 у справі № 910/9916/17 скасувати.

3. Справу № 910/9916/17 передати на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

4. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. Баранець

Судді О. Мамалуй

В. Студенець