КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"22" червня 2018 р. м.Київ Справа№ 910/18812/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Яковлєва М.Л.

суддів: Разіної Т.І.

Тищенко О.В.

Учасники справи не викликались.

Розглянувши заяву представника Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" про відвід судді подану під час розгляду апеляційної скарги Компанії "Остексперт Лімітед" ("Ostexpert Limited")

на рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2018, повний текст якого складено та підписано - 15.03.2018

у справі №910/18812/17 (суддя Маринченко Я.В.)

за позовом Компанії "Остексперт Лімітед" ("Ostexpert Limited")

до Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк"

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: 1.Товариство з обмеженою відповідальністю "ГК "Газовий Альянс", 2.Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Явдюк Наталія Анатоліївна

про визнання недійсним договору застави.

В С Т А Н О В И В:

В провадженні колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді Скрипки І.М., суддів: Михальської Ю.Б., Гончарова С.А. перебуває справа №910/18812/17 за позовом Компанії "Остексперт Лімітед" ("Ostexpert Limited") до Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк", за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: 1.Товариство з обмеженою відповідальністю "ГК "Газовий Альянс", 2.Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Явдюк Наталія Анатоліївна, про визнання договору застави акцій №20-3782/3-1 від 05.11.2012 недійсним, апеляційне провадження у якій відкрито за апеляційною скаргою Компанії "Остексперт Лімітед" ("Ostexpert Limited") на рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2018.

20.06.2018 в процесі розгляду даної представником Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" подано заяву про відвід судді Київського апеляційного господарського суду Скрипки І.М. від розгляду справи №910/18812/17.

Враховуючи, що колегія суддів Київського апеляційного господарського суду у зазначеному вище складі дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, ухвалою суду від 20.06.2018 матеріали справи №910/18812/17 передано для визначення складу колегії суддів автоматизованою системою відповідно до положень ст.32 ГПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.06.2018 заяву Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" про відвід судді Скрипки І.М. передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Яковлєв М.Л., суддів: Разіної Т.І., Тищенко О.В.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід судді не знайшла підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява №7577/02) від 03.05.2007 суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі "Олександр Волков проти України" від 09.01.2013 зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та (ІІ) об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24.02.1993, Series A N 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій) ( рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру", заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", п. 32, Reports 1996-III). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення від 26.10.1984 у справі "Де Куббер проти Бельгії", Series A, №86). Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (рішення у справі "Сасілор-Лормін проти Франції", заява №65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Статтею 39 ГПК України встановлено, що:

- питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі;

- питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість;

- якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Стаття 35 ГПК України визначає підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме:

- суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді;

- суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу;

- до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя;

- незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Подана представником Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" заява про відвід судді мотивована тим, що 23.05.2018 судове засідання не відбулось та без поважних причин неодноразово в судових засіданнях оголошувались перерви з незрозумілих йому причин, оскільки всі учасники апеляційного провадження були належним чином повідомлені, поважних причин неявки не зазначено у відповідно до ст. 269 ГПК України, а також вказує на систематичну лояльність головуючого судді Скрипки І.М. та заангажованість.

Наведене, на думку заявника, викликає сумнів в неупередженості та об'єктивності судді Київського апеляційного господарського суду Скрипки І.М. при перегляді судового рішення.

При цьому, не навівши жодних належних та допустимих доказів на підтвердження систематичної лояльності та заангажованість судді Скрипки І.М.

Більше того, в силу положень ч.4 ст.35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як свідчать матеріали справи, ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 23.05.2018 у справі №910/18812/17 розгляд справи було відкладено на 13.06.2018 з метою повного, всебічного та об'єктивного дослідження фактичних обставин справи, заважаючи на задоволення клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи та приймаючи до уваги неявку представників позивача та третіх осіб.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 13.06.2018 у справі №910/18812/17 для з'ясування обставин справи з метою повного, всебічного та об'єктивного дослідження фактичних обставин справи, приймаючи до уваги неявку представників третіх осіб було оголошено перерву у справі до 20.06.2018 та запропоновано учасникам сторін подати пояснення з питань, які виникли під час розгляду справи.

За таких обставин, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення заяви представника Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" про відвід судді Скрипки І.М.

Керуючись ст. ст. 35-39, 234, 235 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1.Відмовити представнику Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" в задоволенні заяви про відвід судді Київського апеляційного господарського суду Скрипки І.М. від розгляду справи №910/18812/17.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя М.Л. Яковлєв

Судді Т.І. Разіна

О.В. Тищенко