ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

12.06.2018 Справа № 905/412/18

Господарський суд Донецької області у складі головуючого судді Зекунова Е.В., за участю секретаря судового засідання Поліщук А.І., розглянув у відкритому судовому засіданні справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Стимул" до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про стягнення заборгованості за договором підряду № 436-ДОЕ-ДЦ від 09.06.2016р. у розмірі 80769 грн. 42 коп., -

За участю представників сторін:

від позивача -Зощенко О.С. (за довіреністю);

від відповідача - не з'явився;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У березні 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Стимул» звернулось до господарського суду Донецької області до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» з позовом про стягнення 80 769,42 грн., в тому числі, основний борг у сумі 72 285,60 грн., суму пені в розмірі 6 939,12 грн., 3 % річних в розмірі 1 544,70 грн.

В обґрунтування позовних вимог Товариство з обмеженою відповідальністю «Стимул» посилається на порушення відповідачем грошових зобов'язань за договором підряду № 436-ДОЕ-ДЦ від 09.06.2016р. по виконанню робіт з поточного ремонту ТП-1508, вул. Багратіона 19, Калінінський РЕМ, інв. № ДЕМ-0/000.

Ухвалою господарського суду Донецької області від 14.03.2018р. відкрито провадження у справі №905/412/18 та призначене підготовче судове засідання на 10.04.2018р.

15 квітня 2018р. до суду надійшов відзив на позов, в якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Зазначив, що для здійснення відповідачем платежів за виконані по договору № 436-ДОЕ-ДЦ роботи, Позивач май надати йому перелічені в пункту 2.2.1 Договору документи. Без наявності таких документів у відповідача відсутні підстави перераховувати кошти ТОВ «Стимул». Крім того, на думку відповідача, позивач нарахував пеню з порушенням вимог ст. 232 ГК України за період з 14.06.2017р. по 01.03.2018р.

Ухвалою господарського суду Донецької області від 18.04.2018р. за клопотанням представника відповідача було продовжено строк розгляду справи №905/412/18 на стадії підготовчого провадження на 30 днів до 04.06.2018р.

У відповіді на відзив від 18.05.2018р. Позивач повідомив, що вважає заперечення відповідача необґрунтованими, оскільки роботи по договору № 436-ДОЕ-ДЦ виконані ТОВ «Стимул» в належний спосіб, та прийняті відповідачем без зауважень щодо якості, про що свідчать акти виконаних робіт підписані Замовником та Підрядником. Просив задовольнити позов в повному обсязі.

Ухвалою господарського суду Донецької області від 23.05.2018р. закрито підготовче провадження у справі №905/350/18 та призначено розгляд справи по суті на 12.06.2018.

12.06.2018 представник відповідача подав заяву, в якій зазначив, що відповідно до даних ЄРПОУ у відповідача відбулась зміна найменування та місцезнаходження підприємства.

У судовому засіданні представник позивача просив суд задовольнити позов у повному обсязі. .

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином.

Статтями 42 та 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що прийняття участі у судовому засіданні є правом сторони. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У пункті 3.9.2 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» роз'яснено, що у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору. З огляду на вищевикладене, господарський суд розглядає справу в порядку ст.ст.80, 178 ГПК України за наявними в ній матеріалами.

Згідно ст. 222 Господарського процесуального кодексу України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, господарський суд,

ВСТАНОВИВ:

09.06.2016 року між ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» (надалі найменування підприємства змінено на Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі») (Замовник) та ТОВ «Стимул» (Підрядник) укладено договір підряду № 436-ДОЕ-ДЦ, згідно з умовами якого Замовник доручає, а Підрядник зобов'язується у відповідності до умов цього договору виконати роботи з поточного ремонту ТП-1508, вул. Багратіона 19, Калінінський РЕМ, інв. № ДЕМ-0/000, а Замовник приймає та оплачує належним чином виконані роботи (п. 1.1. Договору).

Відповідно до п.2.2.1 укладеного Договору, платежі за виконані роботи здійснюються Замовником щомісячно виключно на підставі отриманого наступного пакету документів, поданого Підрядником:

акту приймання виконаних будівельних робіт, оформленого за формою № КБ-2в;

довідки про вартість виконаних будівельних робіт /та витрати/, оформленої за формою № КБ-3;

актів на закриття прихованих Робіт (для бетонних робіт, або якщо такі акти передбачені характером виконуваних робіт);

результатів лабораторних випробувань/досліджень (для бетонних робіт, або для робіт для яких такі випробування/дослідження вимагаються);

сертифікатів якості, відповідності на матеріали/обладнання, які були придбані за відповідний період;

технічної документації/паспортів на обладнання (якщо обладнання було придбане Підрядником);

документів, що підтверджують здійснені витрати на відрядження згідно бухгалтерських даних;

оформленого Підрядником рахунку на отримання проміжного платежу.

Підпунктом 2.2.2 Договору встановлено, що платіж за виконані згідно з цим договором роботи, Замовник здійснює протягом 5 (п'яти) робочих днів з 90 (дев'яностого) календарного дня з дати прийняття на умовах даного договору виконаних робіт.

Підпунктами 9.1.2 ,9.1.3 п.9.1 Договору передбачено, що Підрядник готує акти приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та до 25-го числа звітного місяця, разом з документами, зазначеними в п.2.2.1 Договору, подає їх на паперових носіях у 3 примірниках на розгляд Замовника. Підрядник зобов'язаний надавати акти приймання виконаних будівельних робіт на паперовому носії та в електронному вигляді у форматі інформаційного блоку даних (переважно у форматі програмного комплексу Будівельні технології Кошторис). Замовник протягом двох робочих днів з дня одержання, зобов'язаний розглянути надані документи, та у разі відсутності зауважень до виконаних робіт та/або оформлення поданих документів, прийняти виконані належним чином роботи, підписати акти приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт/та витрати/ (форма КБ-3) і повернути Підряднику 1 примірник підписаних актів приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідок про вартість виконаних будівельних робіт/та витрати/ (форма КБ-3).

У випадку виявлення недоліків у виконаних підрядником роботах, уповноваженими представниками сторін складається двосторонній акт виявлених недоліків, який фіксує факт наявності недоліків, причини їх утворення і строки усунення. Повноваження кожного представника Підрядника, що приймає участь у складанні Акту виявлених недоліків, мають бути підтверджені відповідними довіреностями, оформленими згідно з чинним законодавством України (підпункт 9.1.4 Договору).

Згідно п. 11.4. Договору Замовник несе відповідальність за порушення грошових зобов'язань, а саме: виплачує пеню в розмірі облікової ставки НБУ від несвоєчасно сплачених сум за кожний день прострочення.

Договір набуває чинності з дати його підписання обома сторонами та діє до 31.12.2016р., але у всякому разі до завершення всіх розрахунків між Сторонами.

Як вбачається з матеріалів справи, та не заперечується сторонами, на час розгляду справи позивач та відповідач перебувають в Договірних відносинах.

На виконання умов вищезазначеного Договору Підрядником на об'єктi ТП-1508, вул. Багратіона 19, Калінінський РЕМ, інв. № ДЕМ-0/000 був зроблений поточний ремонт, за наслідками якого складено Акт №2 приймання виконаних підрядних робіт за березень 2017 року на суму 72 285,60 грн., який складено та підписано сторонами 10.03.2017 р. Акт підписаний представником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» без зауважень.

З урахуванням вимог п.п.2.2.2, Договором передбачено порядок здійснення Замовником оплати за проведені роботи - 95 робочих днів з моменту підписання акту. Отже відповідач мав здійснити оплату виконаних робіт на суму 72 285,60 грн. за Актом №2 від 10.03.2017р. - до 13 червня 2017 року.

З матеріалів справи вбачається, що разом з актом приймання виконаних будівельних робіт, оформленим за формою № КБ-2в (Акт №2 від 10.03.2017р.) позивач також передав відповідачу довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат, оформленою за формою № КБ-3 за березень 2017.(а.с.39).

Згідно пояснень представника відповідача, інші документи з вищевказаного переліку зазначеному в підпункті 2.2.2 Договору не складалися тому, що результати лабораторних випробувань на бетонні роботи не вимагалися, обладнання не придбалося,витрат на відрядження та проміжних платежів не було.

Оскільки 10 березня 2017 року між АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» (Замовник) та ТОВ «Стимул» (Підрядник) було погоджено та підписано Акт здачі-приймання робіт по договору № 436-ДОЕ-ДЦ від 09.06.2016р., в якому зазначено, що роботи з поточного ремонту ТП-1508, вул. Багратіона 19, Калінінський РЕМ, інв. № ДЕМ-0/000, виконано Підрядником в повному обсязі і дані роботи відповідають вимогам договору, до перерахунку підлягає 72 285,60 грн. АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» не надано суду належних та допустимих доказів, які спростовують доводи Позивача щодо наявності заборгованості в такому розмірі, чи доказів, що підтверджують повне або часткове погашення вказаного боргу.

У зв'язку з порушенням відповідачем договірних зобов'язань, ТОВ «Стимул» звернувся з вказаним позовом до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про стягнення суми заборгованості, пені та трьох відсотків річних на загальну суму 80 769,42 грн.

Господарські зобов'язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, що йому не суперечать (абзац третій ч. 1 ст. 174 ГК України).

Суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору ( п. 1 ст. 193 ГК України).

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом в силу приписів абзацу 2 п. 1 ст. 193 ГК України.

Частиною 2 ст. 11 ЦК України передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов'язків є договори та інші правочини. У випадках встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов'язків може бути настання або не настання певної події.

Так, матеріали справи свідчать про те, що між позивачем та відповідачем у справі виникли зобов'язання з договору підряду (виконання робіт), згідно якого, в силу ст. 837 ЦК України, одна сторона (виконавець) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

За змістом даної норми Цивільного кодексу України договір підряду - це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір.

Статтею 853 Цивільного кодексу України встановлено, що замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов'язаний негайно повідомити про це підрядника.

Матеріали справи не містять доказів того, що ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» при прийнятті робіт перелічених в акті №2 від 10.03.2017р. та виконаних підрядником по Договору № 436-ДОЕ-ДЦ виявило недоліки та заявило про це підрядникові.

Статтю 854 Цивільного кодексу України передбачено, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Оскільки згідно Акту №2 здачі-приймання роботи на суму 72 285,60 грн. виконано ТОВ «Стимул» належним чином і в погоджений строк, у відповідності до пп.2.2.2 Договору №436-ДОЕ-ДЦ від 09.06.2016, відповідач мав перерахувати вказані кошти позивачу до 13 червня 2017 року.

Статтею 509 ЦК України передбачено, що у силу зобов'язання одна особа (боржник) зобов'язана здійснити на користь іншої особи (кредитора) певну дію, наприклад: передати майно, виконати роботи, оплатити кошти та інше або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Відповідно до вимог ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно ст. 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

За змістом частини 1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Що доводів відповідача про відсутність правових підстав для перерахування коштів Позивачу за виконані по Договору №436-ДОЕ-ДЦ у зв'язку з відсутністю рахунку на оплату, то суд вважає їх помилковими, такими, що не ґрунтуються на нормах права з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію, який повинен відповідати визначеним ст. 9 Закону ознакам.

Рахунок на оплату не є первинним документом та носить лише інформаційний характер. Він містить пропозицію сплатити встановлену в ньому суму грошових коштів. За своїм призначенням він не відповідає ознакам первинного документа, оскільки ним не фіксується господарська операція, розпорядження або дозвіл на проведення господарської операції.

При цьому, підставою для оплати виконаних робіт є укладений Договір, в якому сторони узгоджують порядок визначення ціни робіт та строки оплати виконаних робіт.

Відповідач на підставі Договору №436-ДОЕ-ДЦ приняв на себе зобов'язання сплатити за належним чином виконаний поточний ремонт ТП-1508 вул. Багратіона,19 , Калінінський РЕМ, інв. № ДЕМ-0/000 грошову суму (узгоджену договірну ціну) у встановлені терміни.

З підпункту 2.2.2 Договору вбачається, що платежі здійснюються на підставі акту приймання виконаних будівельних робіт, оформленого за формою № КБ-2 та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати, оформленої за формою № КБ-3, які в обов'язковому порядку мають бути оформлені та підписані сторонами Договору. У судовому засіданні встановлено та не заперечується відповідачем, що акт приймання виконаних будівельних робіт та довідка про вартість виконаних будівельних робіт за березень 2017р. були складені позивачем та підписані відповідачем без заперечень.

Щодо іншого переліку документів, то вони мають складатися у разі, якщо такі документи передбачені характером виконуваних робіт; якщо потребуються дослідження/випробування: якщо у відповідний період були придбані матеріали/обладнання; якщо обладнання було придбане Підрядником; якщо були відрядження, або здійснювався проміжний платіж.

У судовому засіданні позивач пояснив, що роботи, перелічені в Акті №2 від 10.03.2017р. не передбачали необхідності складення(отримання) будь-яких інших документів та передачі їх Відповідачу для проведення оплати за виконані роботи.

Доводи позивача в цій частині відповідачем не спростовані.

З огляду на викладене та на підставі наявних в матеріалах справи документів, суд дійшов висновку, що позивач належними та допустимими доказами довів факт виконання робіт відповідачу за Договором підряду №436-ДОЕ-ДЦ на суму 72 285,60 грн. та вважає, що вимоги позивача щодо стягнення суми невиконаного відповідачем грошового зобов'язання у розмірі 72 285,60 грн. підлягають задоволенню, оскільки вони є доказаними та обґрунтованими.

За приписами ст.625 Цивільного кодексу України прострочення відповідачем грошового зобов'язання тягне за собою обов'язок сплати суми боргу з урахуванням індексу інфляції та 3% річних з простроченої суми за весь час несвоєчасного виконання обов'язку щодо сплати відповідних сум, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Акт №2 здачі-приймання робіт по договору №436-ДОЕ-ДЦ від 09.06.2016р. на суму 72285,60 грн. між АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» та ТОВ «Стимул» було погоджено та підписано 10.03.2017 року

Оскільки згідно вказаного Акту роботу виконано ТОВ «Стимул» належним чином і в погоджений строк, у відповідності до пп.2.2.2 Договору, відповідач мав перерахувати вказані кошти позивачу до 13 червня 2017 року.

Керуючись нормами статті 625 Цивільного кодексу України позивач просить стягнути з відповідача три відсотки річних у сумі 1544,70 грн. - а саме: на суму боргу 72285,60 грн. за період з 14.06.2017р. по 01.03.2018р.

Перевіривши розрахунок позовних вимог в частині нарахування 3% річних в межах періоду, визначеного позивачем, суд дійшов висновку, що арифметично вірною є сума 1550,67 коп. Оскільки позивач не скористався своїм право, передбаченим ст.46 ГПК України щодо збільшення розміру позовних, суд вважає, що задоволенню про стягнення трьох відсотків річних підлягає сума 1544,70 грн.

Крім суми основного боргу та 3% річних, позивач просить стягнути з відповідача пеню у сумі 6939,12 грн., нараховану на суму 72285,60 грн. за період з 14.06.2017р. по 01.03.2018р.

Згідно п. 11.4. Договору Замовник несе відповідальність за порушення грошових зобов'язань, а саме: виплачує пеню в розмірі облікової ставки НБУ від несвоєчасно сплачених сум за кожний день прострочення.

Відповідач мав перерахувати вказані кошти позивачу до 13 червня 2017 року.

За змістом п.1 ст.230 Господарського кодексу України, штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання.

Відповідно до п.6 ст.232 Господарського кодексу України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов'язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов'язання мало бути виконано.

Згідно Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань», розмір пені обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Приписами п.1.9 постанови пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов'язань» №14 від 17.12.2013р. визначено, що день фактичної сплати суми заборгованості не включається в період часу, за який здійснюється нарахування.

Матеріали справи не містять доказів повної чи часткової сплати боргу відповідачем позивачу за Актом здачі-приймання робіт по договору №436-ДОЕ-ДЦ на суму 72285,60 грн.

Заперечуючи проти стягнення пені, у своєму відзиві відповідач зазначив, що період нарахування перевищує шестимісячний період встановлений п.6 ст.232 ГК України.

З урахуванням вищевикладених правових норм суд дійшов висновку, що обґрунтованим є стягнення пені за період з з 14.06.2017р. по 11.12.2017р. (оскільки він не перевищує шести місяців) від суми простроченого платежу (72285,60 грн.) у розмірі облікової ставки Національного банку України. Здійснивши розрахунок пені, суд вважає, що стягненню з відповідача підлягає пеня у сумі 4571,18 грн.

Відповідно до ст.129 Конституції України та ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Згідно ст.ст. 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Усупереч вказаним нормам, відповідач не надав господарському суду доказів, які спростовують доводи позивача повному обсязі, отже позовні вимоги ТОВ «Стимул» до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про стягнення суми заборгованості, пені та трьох відсотків річних на загальну суму 80769,42 грн. підлягають частковому задоволенню.

Статтею 129 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у спорах, які виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

В И Р I Ш И В:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Стимул" до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про стягнення заборгованості за договором підряду № 436-ДОЕ-ДЦ від 09.06.2016р. у розмірі 80769 грн. 42 коп. - задовольнити частково.

Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (84302, Донецька область, м. Краматорськ, вул. Комерційна, 8, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Стимул» (87515, Донецька область, м.Маріуполь, вул. Георгіївська, 3/15, ):

- заборгованість за Договором № 436-ДОЕ-ДЦ від 09.06.2016р. у розмірі 72285 грн. (сімдесят дві тисячі двісті вісімдесят п'ять) грн. 60 коп.;

- пеню в розмірі 4571 (чотири тисячі п'ятсот сімдесят одна) грн.18 коп.;

- 3% річних у розмірі 1544 грн. (одна тисяча п'ятсот сорок чотири) грн. 70 коп.

- витрати по сплаті судового збору у розмірі 1710 грн. (одна тисяча сімсот десять) грн. 34 коп.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення прийняте у нарадчій кімнаті, його вступну та резолютивну частини проголошено у судовому засіданні 12 червня 2018 року.

Повний текст рішення складено та підписано 15 червня 2018 року.

Після набрання рішенням законної сили видати наказ у встановленому порядку.

Рішення господарського суду Донецької області набирає законної сили за правилами, встановленими статтею 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене до Донецького апеляційного господарського суду в порядку, передбаченому главою 1 розділу ІV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Е.В. Зекунов