УХВАЛА

14 червня 2018 року

м. Київ

Справа № 907/712/16

Суддя Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Мачульський Г.М.

розглянувши матеріали касаційної скарги Фізичної особи-підприємця Шляхти Михайла Васильовича

на постанову Львівського апеляційного господарського суду від 25.05.2017

за позовом Публічного акціонерного товариства "Закарпаттяобленерго"

до Фізичної особи-підприємця Шляхти Михайла Васильовича

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Фізична особа-підприємець Копча Дмитро Дмитрович

про стягнення 51 702,85 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Вищого господарського суду України від 01.09.2017 касаційну скаргу подану адвокатом в інтересах Шляхти Михайла Васильовича повернуто без розгляду на підставі пункту 1 частини першої статті 1113 Господарського процесуального кодексу України (у редакції чинній до 15.12.2017).

Ухвалою Вищого господарського суду України від 22.11.2017 касаційну скаргу Фізичної особи-підприємця Шляхти Михайла Васильовича повернуто без розгляду на підставі пунктів 3, 4, 5 частини першої статті 1113 Господарського процесуального кодексу України (у редакції чинній до 15.12.2017).

Ухвалою Верховного Суду від 23.02.2018 касаційну скаргу Фізичної особи-підприємця Шляхти Михайла Васильовича залишено без руху на підставі частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України, оскільки до касаційної скарги не додано належного документа, що підтверджує сплату судового збору та доказів надсилання копії касаційної скарги третій особі у справі.

Ухвалою Верховного Суду від 02.04.2018 касаційну скаргу Фізичної особи-підприємця Шляхти Михайла Васильовича повернуто заявнику на підставі частини четвертої статті 174 та частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України у зв'язку з тим, що заявником не усунуто недоліки касаційної скарги та заявник своїм правом не скористався і не надав Суду доказів виконання вимог ухвали Верховного Суду від 23.02.2018.

22.05.2018 Фізична особа-підприємець Шляхта Михайло Васильович в черговий раз звернувся із касаційною скаргою на постанову Львівського апеляційного господарського суду від 25.05.2017 до Верховного Суду з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження та з клопотанням про зупинення виконання постанови апеляційної інстанції.

Враховуючи, що до Касаційного господарського суду надійшла аналогічна касаційна скарга Фізичної особи-підприємця Шляхта Михайла Васильовича разом зі справою, яку відповідно до протоколу передачі судової справи від 11.06.2018 було передано даній колегії суддів, колегія суддів вважає за можливе розглянути як подану одну касаційну скаргу заявника до Верховного Суду.

Клопотання заявника про поновлення строку на касаційне оскарження обґрунтовано тим, що після виявлення ухвали Вищого господарського суду України від 01.09.2017 в електронному реєстрі, та з метою усунення недоліків скарги, 09.09.2017 представником заявника було повторно направлено касаційну скаргу до Вищого господарського суду України з необхідними додатковими документами. Також зазначає, що заявнику не було відомо про прийняття ухвали Верховного Суду від 23.02.2018 про залишення касаційної скарги без руху та про її зміст, оскільки він її не отримував і не розписувався за її отримання, та й не міг розписатися, так як є інвалідом 1 групи по зору.

Крім того, заявник стверджує, що про ухвалу Верховного Суду від 02.04.2018 йому стало відомо 21.05.2018 від адвоката, який виявив дану ухвалу в електронному варіанті на сайті "Судова влада".

Відповідно до частини третьої статті 288 Господарського процесуального кодексу України, строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Згідно цієї норми суд касаційної інстанції, у кожному конкретному випадку, повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску, зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.

Враховуючи, що інтереси заявника представляє адвокат, у наведених доводах у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження не зазначено, чому адвокат не цікавився про рух справи після кожної подачі касаційної скарги до суду касаційної інстанції.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов'язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, у клопотанні заявник стверджує, що він інвалід 1 групи по зору, але до касаційної скарги та до клопотання про поновлення строку таких доказів не надано.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідно до Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення Фізична особа-підприємець Шляхта Михайло Васильович 03.03.2018 отримав ухвалу Верховного Суду від 23.02.2018 про залишення касаційної скарги без руху.

Відповідно до Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення Фізична особа-підприємець Шляхта Михайло Васильович 10.04.2018 особисто отримав ухвалу Верховного Суду від 02.04.2018 про повернення касаційної скарги.

Слід зазначити, що як роз'яснив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 зі справи "Пономарьов проти України", вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, можливість поновлення судом касаційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов'язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Таким чином наведені обставини дають підстави вважати, що пропуск заявником строку на касаційне оскарження мав місце не через об'єктивні непереборні і незалежні від його волі обставини, а через невиконання вимог законодавства та вимог наведених вище ухвал Вищого господарського суду України та Верховного Суду.

Отже, у заявника була можливість скористатися своїм правом на звернення до суду касаційної інстанції та звернутися через представника в межах строку відповідно до Господарського процесуального кодексу України.

Згідно частини третьої статті 292 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга залишається без руху у випадку, зокрема, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, підстави для поновлення строку на касаційне оскарження суд визнає неповажними, а касаційна скарга підлягає залишенню без руху.

Положеннями статті 291 Господарського процесуального кодексу України на заявника касаційної скарги покладено обов'язок щодо надання до касаційної скарги доказів надіслання іншим учасникам справи копії цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

До матеріалів касаційної скарги заявника додано копію опису від 04.12.2017 про направлення копії касаційної скарги позивачу та додано нотаріально завірену заяву від Копча Дмитра Дмитровича, про те, що він як третя сторона без самостійних вимог у справі №907/712/16 отримав від адвоката Голуба В.К. 04.12.2017 копію касаційної скарги.

Оскільки касаційну скаргу подано Фізичною особою-підприємцем Шляхта Михайло Васильович з датою від 22.05.2018, яка підписана самим заявником та адвокатом Голуб В.К., то копія опису вкладення до цінного листа про надсилання копії касаційної скарги датований штампом Укрпошти від 04.12.2017 та заява про отримання Копча Д. Д. копії касаційної скарги 04.12.2017 не може вважатися належним доказом надіслання іншим учасникам справи копії цієї скарги.

Документи визначені приписами статей 290, 291 Господарського процесуального кодексу України подаються до суду тільки в оригіналі.

Із приписів статті 292 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що касаційна скарга вважається неподаною, якщо касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Варто зазначити, що з 15.12.2017 вступила в дію нова редакція Закону України "Про судовий збір" та змінені ставки судового збору.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Враховуючи, що касаційна скарга заявника подана 22.05.2018 до суду касаційної інстанції та відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення із касаційною скаргою) ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Із матеріалів справи вбачається, що позовна заява була подана у жовтні 2016 року, в якій позивач просив стягнути вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 51702,85 грн. Отже, предметом позову у даній справі є одна майнова вимога.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції закону, чинній на момент подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір ставки судового збору складав 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 150 розмірів мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" з 1 січня установлено мінімальну заробітну плату у розмірі 1 378, 00 грн.

Таким чином, при зверненні із позовною заявою заявник мав сплатити судовий збір у розмірі 1 378,00 грн., оскільки, якщо ціну позову 51 702,85 грн. * 1,5 % = 775,54 грн., то отримана сума становить менше ніж 1 розмір мінімальної заробітної плати.

При зверненні із касаційною скаргою заявник мав сплатити судовий збір у розмірі 1378,00 грн. * 200% = 2 756,00 грн.

До касаційної скарги заявника додано оригінал меморіального ордеру № від 08.06.2017 на суму 1 653,60 грн., отже недоплачена сума судового збору становить 2 756,00 грн. - 1 653,60 грн. = 1 102,40 грн.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України "Про судовий збір" суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Листом Державної казначейської служби України від 01.12.2017 №16-08/1082-20145 повідомлено реквізити рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом:

Отримувач коштів: УК у Печерському районі

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897

Банк отримувача: ГУ ДКСУ у м.Києві

Код банку отримувача: 820019

Рахунок отримувача: 0007

Код класифікації доходів бюджету: 22030102

Для усунення недоліків касаційної скарги заявник може навести суду касаційної інстанції інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, з обґрунтуванням таких підстав та наданням доказів на їх підтвердження, також заявнику необхідно подати до Касаційного господарського суду докази сплати судового збору у розмірі 1 102,40 грн. за відповідними реквізитами рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом та надати належні докази надіслання іншим учасникам справи копії цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Усунувши недоліки, заявнику касаційної скарги необхідно подати суду докази про дату вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для визначення судом чи було дотримано заявником встановлений у частині 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України строк на усунення заявником недоліків касаційної скарги.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 174, 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Фізичної особи-підприємця Шляхти Михайла Васильовича залишити без руху до 13.07.2018.

2. Встановити Фізичній особі-підприємцю Шляхті Михайлу Васильовичу строк усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.

3. Фізичній особі-підприємцю Шляхті Михайлу Васильовичу надати Касаційному господарському суду у складі Верховного Суду (01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6) докази про дату вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.

4. У разі усунення недоліків документи направити на адресу Касаційного господарського суду: 01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Мачульський