ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

22.06.2018 Справа № 920/1107/17
м. Суми

За позовом Державної екологічної інспекції в Сумській області, м. Суми

до відповідача ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Росагроінвест», м.Дружба Ямпільського району Сумської області

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: 1) Дружбівської міської громади, м. Дружба Ямпільського району Сумської області; 2) Сумської обласної ради, м. Суми,

про стягнення 266 288,02 грн.,

Суддя Котельницька В.Л.

за участю представників сторін:

позивача: не прибув

відповідача: ОСОБА_2 (довіреність № 3 від 03.01.2018),

ОСОБА_3 (директор - наказ № 45-К від 23.12.2012)

третіх осіб: 1) не прибув,

2) не прибув,

при секретарі судового засідання Пономаренко Т.М.

Суть спору: позивач відповідно до вимог позовної заяви просить суд стягнути з відповідача збитки в сумі 226288 грн. 02 коп., завданих внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а саме 79886 грн. 41 коп. до спеціального фонду Державного бюджету України, 53257 грн. 60 коп. до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради, 133144 грн. 01 коп. до місцевого бюджету Дружбівської міської громади, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Дружбівської міської громади, а також покласти на відповідача витрати по сплаті судового збору в сумі 1600,00 грн.

Відповідач подав відзив на позов, проти вимог позивача заперечує.

Позивач подав відповідь на відзив, у якому наполягає на задоволенні позовних вимог.

Відповідачем подане заперечення, позицію позивача відповідач вважає безпідставною та необґрунтованою.

Представником позивача були подані до суду додаткові пояснення стосовно предмета спору з огляду на подане відповідачем заперечення.

Сумською обласною радою були надані письмові пояснення по суті спору, вказана третя особа позов підтримує та просить розглядати справу без участі представника у судових засіданнях.

05.06.2018 судом розпочато розгляд справи по суті. Вступне слово надано представникам позивача, які позовні вимоги підтримали та просили суд позов задовольнити.

У судовому засіданні, яке відбулось 05.06.2018, представнику відповідача надано вступне слово, проти задоволення позовних вимог останній заперечував та подав клопотання про долучення до матеріалів справи припису від 06.04.2017 №18/03-16, який помилково не був ним долучений до поданого раніше відзиву. Зазначений документ був оглянутий судом у судовому засіданні та залучений до матеріалів справи.

У судове засідання 22.06.2018 представник позивача не прибув.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши подані сторонами докази та заслухавши пояснення представників учасників судового процесу, суд встановив:

У період з 24.03.2017 по 06.04.2017 державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Сумської області ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в присутності юрисконсульта ТОВ «Росагроінвест» ОСОБА_2 та генерального директора ТОВ «Росагроінвест» ОСОБА_3 було проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Росагроінвест» за адресою: Сумська область, Ямпільський район, м. Дружба, вул. Леніна, 39.

Перевіркою встановлений факт забруднення ТОВ «Росагроінвест» амонієм, нітратами, сульфатами та фосфором чотирьох земельних ділянок на території Дружбівської міської громади загальною площею - 487,6 м2, чим порушено вимоги ст.ст. 96, 167 Земельного кодексу України, ст. 35 Закону України «Про охорону земель».

Вказані обставини підтверджуються актом позапланової перевірки від 24.03-06.04.2017, актами відбору проб ґрунтів від 29.03.2017 № 14-03-17 та від 03.04.2017 № 16-04-17, протоколами вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 11.04.2017 № 14-04-17 та від 11.04.2017 № 16-04-17, схемою розташування забруднених земельних ділянок, розрахунками розміру заподіяної шкоди.

За наслідками перевірки державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Сумській області складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами та направлено відповідачу претензію №1326/09-14 від 23.05.2017 щодо добровільного відшкодування заподіяних державі збитків.

У відповідності до положень Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Мінприроди 04.04.2007 №149, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 25.04.2007 за № 422/13689 (далі - Методика), державним інспектором Державної екологічної інспекції у Сумській області здійснено розрахунок розміру відшкодування збитків, які заподіяні державі відповідачем, які склали 266288,02 грн.

Відповідач із сумою заборгованості не погодився, оскільки, на його думку, Акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних ресурсів, щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами, складений від 24.03.2017 складений з порушенням законодавства України, тобто після скасування Розпорядженням КМУ від 10.03.2017 № 166-р Наказу № 483 від 02.10.2012 Міністерства екології та природних ресурсів України «Про затвердження уніфікованих форм актів перевірок дотримання вимог природоохоронного законодавства, що містять перелік питань для здійснення планових заходів державного нагляду (контролю)» форми акту та Наказу Мінприроди 10.09.2008 № 464 «Про затвердження Порядку організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства».

Також відповідач наголошує, що порушення, за які йому нараховано до сплати вищезазначену суму збитків, не були відображені в вище вказаному Акті перевірки, та приписі № 18/03-16 від 06.04.2017, а були з'ясовані та відображені набагато пізніше, тобто поза межами перевірки.

Крім того, відповідач наголошує, що відбір проб ґрунту було проведено на земельних ділянках №№ 1, 2, 3, 4, 5, 6 однак йому невідомо, що це за ділянки, та стосовно яких земельних ділянок надано план-схеми або викопіювання з кадастрової карти, які вказані в Актах відбору ґрунтів № 14-03-17 від 29.03.2017, 16-04-17 від 03.04.2017 року та Протоколах № 14-04-17, 16-04-17 від 11.04.2017, до того ж позивачем не надано жодних доказів про підтвердження того, що відповідач є власником або користувачем забруднених земельних ділянок.

Однак суд вважає такі твердження такими, що не відповідають дійсним обставинам справи з огляду на наступне.

По-перше, відповідачем не надано належних і допустимих доказів оскарження Акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних ресурсів, щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами, складеного від 24.03.2017 у разі якщо відповідач вважав такий акт незаконним.

Також суд зазначає, що частиною 2 ст. 1 Закону України «Про основні

засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Стаття 20 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачає, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить: організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежну від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства щодо екологічної та радіаційної безпеки, про оцінку впливу на довкілля, про використання та охорону земель, про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, про охорону атмосферного повітря, про охорону, захист, використання та відтворення лісів, про охорону, утримання і використання зелених насаджень, про використання, охорону і відтворення рослинного світу та інші.

Стосовно твердження відповідача, що, акт позапланової перевірки від 24.03.-06.04.2017 складений не за уніфікованою формою, суд зазначає, що Розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 166-р «Про скасування деяких наказів міністерств та інших центральних органів виконавчої влади», яким було скасовано Наказ Міністерства екології та природних ресурсів України від 02.10.2012 № 483, зареєстрованого b Міністерстві юстиції України від 04.10.2012 за № 1690/22002 «Про затвердження уніфікованих форм актів перевірок дотримання вимог природоохоронного законодавства, що містять перелік питань для здійснення планових заходів державного нагляду (контролю)», набрало чинності лише 21.05.2017. Тобто на момент проведення позапланової перевірки 24.03.-06.04.2017 була чинна уніфікована форма актів перевірок, передбачена Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 02.10.2012 року № 483.

Відповідач зазначає, що на його думку, йому невідомо, на яких земельних ділянках проводився відбір проб ґрунту, що це за земельні ділянки і кому вони належать.

Дане твердження відповідача спростовується наступним:

Як встановлено судом, ТОВ «Росагроінвест»» на підставі договору оренди землі від 01.04.2005, укладеного з Дружбівською міською радою Ямпільського району Сумської області (реєстраційний номер 18) орендує 8 земельних ділянок для хімічної промисловості (прийому, фасування та відвантаження мінеральних добрив) на території м. Дружба загальною площею 7,6646 га.

Відповідно до п. 3 Додаткової угоди № 1 про внесення змін до договору оренди землі від 01.04.2005 на земельних ділянках знаходяться об'єкти нерухомого майна, яке належить відповідачу на праві приватної власності: на ділянці № 1 - будівля контори, на ділянці № 2 - склад № 4 «Церковник», розпусне відділення, механічна майстерня та залізнична вагова; на ділянці № 3 - будівля депо, КП, склади № 1,2,3,5,6; на ділянці №4 - частина залізничної колії; на ділянці № 5 - частина залізничної колії; на ділянці № 6 - частина залізничної колії 1; на ділянці № 7 - частина залізничної колії 6; на ділянці № 8 - частина залізничної колії 2; також інші об'єкти інфраструктури: централізоване електропостачання, водопостачання, каналізація, газопостачання.

Пунктом 29 договору оренди землі від 01.04.2005 передбачено, що орендар зобов'язаний додержуватись вимог законодавства про охорону довкілля.

Пунктом 24 договору оренди землі від 01.04.2005 передбачено, що на орендованій земельній ділянці встановлено обмеження в частині дотримання граничнодопустимих концентрацій хімічних речовин у ґрунті.

Стаття 35 Закону України «Про охорону земель» передбачає, що власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов'язані дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України, проводити на земельних ділянках господарську діяльність способами, які не завдають шкідливого впливу на стан земель та родючість ґрунтів забезпечувати захист земель від ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур'янами, чагарниками і дрібноліссям.

Стаття 167 Земельного кодексу України передбачає, що господарська та інша діяльність, яка зумовлює забруднення земель і ґрунтів понад встановлені гранично допустимі концентрації небезпечних речовин, забороняється.

Основним видом діяльності відповідача по коду КВЕД 20.15 є виробництво добрив і азотних сполук.

Тобто відповідач є користувачем (орендарем) земельних ділянок, на яких розташоване належне йому на праві приватної власності нерухоме майно.

З Акту відбору проб ґрунтів № 14-03-17 від 29.03.2017 вбачається, що відбір проб ґрунтів виконано на території ТОВ «Росагроінвест» із зазначенням конкретних місць відбору, а саме земельна ділянка, що розташована на території підприємства «Росагроінвест» між залізничною колією та виробничими будинками згідно плану - схеми.

В акті відбору проб ґрунтів № 14-03-17 від 29.03.2017 зазначено, що до даного акту відбору проб ґрунтів додається Додаток № 1- План - схема розміщення місць відбору на території ТОВ «Росагроінвест».

В акті відбору проб ґрунтів № 16-04-17 від 03.04.2017 зазначено, що відбір проб ґрунтів виконано на території ТОВ «Росагроінвест» із зазначенням конкретних місць відбору, а саме земельна ділянка № 1 розташована між складом та депо згідно викопіювання з карти, земельна ділянка № 2 розташована за воротами підприємства «Росагроінвест» в південному напрямку згідно викопіювання з карти, земельна ділянка № 3 біля будинку фасуваня добрив вдовж залізничної колії згідно викопіювання з карти

В акті відбору проб ґрунтів № 16-04-17 від 03.04.2017 зазначено, що до даного акту відбору проб ґрунтів додається Додаток № 1 - Викопіювання з кадастрової карти, наданої підприємством ТОВ «Росагроінвест» з нанесеними на неї земельними ділянками, з яких відібрані проби ґрунту.

Таким чином, вище зазначені акти відбору проб ґрунтів є доказами того, що відбори проб ґрунтів здійснювались на території ТОВ «Росагроінвест».

Частина 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачає, що в останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктам господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Акт позапланової перевірки від 24.03-06.04.2017 був підписаний та отриманий генеральним директором ТОВ «Росагроінвест» ОСОБА_3

Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

Як вбачається з матеріалів справи, акт позапланової перевірки ТОВ «Росагроінвест» від 24.03-06.04.2017 був підписаний без будь-яких зауважень з боку керівника суб'єкта господарювання, стосовно належності чи неналежності земельних ділянок, на яких здійснювався відбір проб ґрунту даному суб'єкту господарювання.

З акту позапланової перевірки від 24.03.-06.04.2017 вбачається, що під час перевірки в місцях можливого потенційного забруднення землі були відібрані проби ґрунту на чотирьох земельних ділянках.

Шкода, заподіяна земельним ресурсам, розраховується на підставі Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Мінприроди 04.04.2007 №149, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 25.04.2007 за № 422/13689 (далі - Методика).

Пунктом 3.3. Методики передбачається, що факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.

Факт забруднення землі відповідачем підтверджується актами відбору проб ґрунтів від 29.03.2017 № 14-03-17 та від 03.04.2017 № 16-04-17, протоколами вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 11.04.2017 № 14-04-17 та від 11.04.2017 № 16-04-17, які підтвердили перевищення граничнодопустимих концентрацій хімічних речовин у ґрунті.

Пунктом 4.1. Методики передбачається, що розміри шкоди обчислюються уповноваженими особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення земель, протягом шести місяців з дня виявлення порушення.

Факт потенційного забруднення землі був встановлений позивачем в березні-квітні 2017 року (момент складення акту перевірки та відбору проб ґрунтів, проведення вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів) а розрахунок розміру шкоди був проведений в травні 2017 року, що підтверджує його направлення відповідачу з претензією від 23.05.2017 № 1326/09-14 та відповіддю відповідача на претензію № 88 від 22.06.2017.

Тобто, законодавчо встановлено, що розміри шкоди від забруднення землі розраховуються на протязі 6 місяців з дня виявлення порушення і як вище зазначено, позивачем не були порушені строки проведення розрахунків розмірів заподіяної шкоди.

Відповідач також зазначає, що на його думку, позивачем протиправно для визначення нормованого вмісту гранично допустимої концентрації (далі-ГДК) по всім виявленим забруднюючим речовинам в ґрунті застосовано вимоги ГДК, які встановлені ДСапПІН 8.8.1.2.3.4-000-2001 «Допустимі дози, концентрації, кількості та рівні вмісту пестицидів у сільськогосподарській сировині, харчових продуктах, повітрі робочої зони, атмосферному повітрі, воді водоймищ, ґрунті», затверджених постановою Головного Державного лікаря України від 20.09.2001 № 137, а також невідомо, яким чином та на підставі якого нормативного акту позивачем відбирались фонові проби ґрунтів, де та яким чином визначався фоновий вміст відповідних речовин.

Суд зазначає, що в акті відбору проб ґрунтів від 29.03.2017 № 14-03-17 зазначено, що фонова проба відбиралась на земельній ділянці № 2 на відстані 200 м від земельної ділянки № 1 в західному напрямку згідно плану-схеми; в акті відбору проб ґрунтів від 03.04.2017 № 16-04-17 зазначено, що фонова проба відбиралась на земельній ділянці № 4 на відстані 200 м від підприємства ТОВ «Росагроінвест» в західному напрямку згідно з викопіюванням з кадастрової карти.

В протоколах вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 11.04.2017 № 14-04-17 та від 11.04.2017 № 16-04-17 є посилання на ГДК встановлених ДСапШН 8.8.1.2.3.4-000-2001 «Допустимі дози, концентрації, кількості та рівні вмісту пестицидів у сільськогосподарській сировині, харчових продуктах, повітрі робочої зони, атмосферному повітрі, воді водоймищ, ґрунті», затверджених постановою Головного Державного лікаря України від 20.09.2001 № 137.

Так, дані ГДК ДСапПІН 8.8.1.2.3.4-000-2001 використовувались позивачем виключно для визначення наявності на земельних ділянках, де відбувався відбір проб ґрунту, факту забруднення землі пестицидами в межах атестації відділу лабораторного контролю Інспекції, відповідачу збитки за забруднення земельних ділянок пестицидами не розраховувались.

Протоколами вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 11.04.2017 № 14-04-17 та від 11.04.2017 № 16-04-17 встановлено перевищення ГДК по наступним речовинам: амоній (обмінний) у перерахунку на азот амонійний N (NH4+), нітрати у перерахунку на нітрати, сульфати у перерахунку на сульфати, фосфор у перерахунку на п'ятиоксид фосфору в порівнянні з фоновим вмістом.

Постановою Верховної Ради України «Про порядок тимчасової дії на території України окремих актів законодавства Союзу РСР» № 1545-ХП від 12.09.1991 встановлено, що до прийняття відповідних актів законодавства України на території республіки застосовуються акти законодавства Союзу РСР з питань, які не врегульовані законодавством України, за умови, що вони не суперечать Конституції і законам України.

Станом на березень-квітень 2017 року в Україні відсутні затвердженні нормативи вмісту гранично допустимих концентрацій (ГДК) для азоту амонійного N(NH4+), нітратів у перерахунку на нітрати, сульфатів у перерахунку на сульфати, фосфору у перерахунку на п'ятиоксид фосфору.

У зв'язку з тим, що азот амонійний N (NH4+), нітрати у перерахунку на нітрати, сульфати у перерахунку на сульфати, фосфор у перерахунку - на п'ятиоксид фосфору в ґрунтах не мають затверджених гранично допустимих концентрацій (ГДК), позивачем були відібрані фонові проби і вміст азоту амонійного N (NH4+), нітратів у перерахунку на нітрати, сульфатів у перерахунку на сульфати, фосфору у перерахунку на п'ятиоксид фосфору у пробах із забруднених ділянок порівнювався із фоновим вмістом.

В актах відбору проб ґрунтів від 29.03.2017 № 14-03-17 та від 03.04.2017 № 16-04-17 зазначено, що відбір проб проведений відповідно до вимог ГОСТ 17.4.3.01-83 СРСР «Охорона природи. Ґрунти. Загальні вимоги до відбору проб».

Пунктом 4 ГОСТ 17.4.3.01-83 СРСР «Охорона природи. Ґрунти. Загальні вимоги до відбору проб» встановлено, що при необхідності отримання порівняльних результатів проби незабруднених і забруднених ґрунтів відбирають в ідентичних природних умовах.

Пунктом 91 ГОСТ 27593-88 СРСР «Ґрунти. Терміни та визначення» визначено, що фоновий вміст речовини в ґрунті - це вміст речовини в ґрунті, відповідний її природному складу.

Посилання відповідача про невірне визначення позивачем рівня ГДК для нітратів у зв'язку із незастосуванням Гранично допустимих концентрацій хімічних речовин в ґрунті, затвердженого заступником Головного державного санітарного лікаря СРСР від 01.02.1985 № 3210-85 є безпідставним у зв'язку з наступним:

З 01.01.2017 на підставі Розпорядження Кабінету Міністрів України від 20.01.2016 № 94-р визнано такими, що не застосовуються на території України, акти санітарного законодавства, видані центральними органами виконавчої влади СРСР, в тому числі їх посадовими особами, якими затверджено санітарні, санітарно-гігієнічні, санітарно-протиепідемічні, протиепідемічні, гігієнічні правила і норми, державні санітарно-епідеміологічні нормативи та санітарні регламенти.

З урахуванням того, що Гранично допустимі концентрації хімічних речовин в ґрунті від 01.02.1985 № 3210-85 були затверджені заступником Головного державного санітарного лікаря СРСР, вони не могли бути застосовані в період визначення розміру заподіяної шкоди, а саме березні-квітні 2017 року (момент складення акту перевірки та відбору проб ґрунтів, проведення вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів) та травні 2017 (момент проведення розрахунку розміру заподіяної шкоди).

Стаття 56 Закону України «Про охорону земель» передбачає, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Положеннями статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, установлених законодавством України.

Згідно з п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Підпункт 3 п.2 ст. 11 Цивільного кодексу України передбачає, що підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, в нашому випадку державі.

Статтями 1, 2 ГПК України передбачається, що право на звернення до господарського суду мають державні та інші органи, що не є суб'єктами господарювання і звертаються до суду за захистом не власних прав, а державних інтересів.

Частина 18 ст. 2 Бюджетного кодексу України передбачає, що головними розпорядниками бюджетних коштів - є бюджетні установи в особі їх керівників. В нашому випадку Дружбівська об'єднана територіальна громада.

Відповідно до пункту п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Враховуючи наведені положення законодавства, господарський суд дійшов висновку про стягнення з відповідача шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, шляхом її стягнення до місцевого бюджету Дружбівської міської ради для подальшого перерозподілу між бюджетами відповідних рівнів.

У відповідності до вимог статей 13, 74 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 86 зазначеного Кодексу суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Позивачем надані необхідні документи в обґрунтування позовних вимог, зокрема щодо наявності факту спричинення шкоди навколишньому природному середовищу, правомірності та обґрунтованості розрахованої суми нанесеної неправомірними діями відповідача збитків.

На підставі наведеного, суд дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість вимог позивача та про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Заперечення відповідача суд до уваги не приймає, оскільки доводи відповідача спростовуються встановленими обставинами справи та аналізом чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст. 123, 129 Господарського процесуального кодексу України витрати позивача по сплаті судового збору суд покладає на відповідача пропорційно розміру задоволених вимог.

Керуючись ст.ст. 123, 129, 231-233, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з ОСОБА_1 з обмеженою і відповідальністю «Росагроінвест» (41220, Сумська область, Ямпільський район, м. Дружба, вул. Леніна, 39; ) збитки в сумі 226288 грн. 02 коп., завдані внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а саме: 79886 грн. 41 коп. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 53257 грн. 60 коп. - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради, 133144 грн. 01 коп. - до місцевого бюджету Дружбівської міської громади, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Дружбівської міської громади, код бюджетного призначення платежу - 24062100 (грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням природоохоронного законодавства), р/р 0470, ОКПО 36789180, в ГУДКСУ у Сумській області, МФО 837013.

3. Стягнути з ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Росагроінвест» (41220, Сумська область, Ямпільський район, м. Дружба, вул. Леніна, 39; ) на користь Державної екологічної інспекції у Сумській області витрати на сплату судового збору в сумі 3994 грн. 32 коп. (, МФО 820172, поточний рахунок 0919, Держказначейська служба України, м. Київ).

4. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1,2 ст. 241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст. 256 ГПК України). Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст. 257 ГПК України). Відповідно до п. 17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 26.06.2018.

Суддя В.Л.Котельницька