ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

08.06.2018

Справа № 910/7351/18

Суддя Мельник В.І., розглянувши матеріали позовної заяви Дочірнього підприємства "Край Проперті"

до Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК"

про зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Дочірнє підприємство «КРАЙ ПРОПЕРТІ» подало на розгляд Господарського суду міста Києва позовну заяву до Публічного акціонерного товариства «СБЕРБАНК» про визнання права власності.

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до приписів ст. 164 ГПК України позивачем до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України “Про затвердження Правил надання послуг поштового зв’язку від 05.03.09 р. № 270 розрахунковим документом, що підтверджує факт надання послуг поштового зв’язку є документ встановленої відповідно до Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” форми і змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Згідно з п.п. 59, 61 Постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 р. № 270 "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв'язку" внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

З сукупного аналізу наведених вище норм вбачається, що належним доказом відправлення відповідачеві позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладень в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) надані в оригіналі.

Позивачем, як доказ надсилання на адресу відповідача копії позовної заяви з додатками надано фіскальний чек №9701 від 07.06.2018 та опис вкладення в цінний лист, відповідно до якого не можливо дійти достовірного висновку про надсилання на адресу відповідача всіх документів що додані до позову.

Оскільки позивачем не надано доказів надсилання на адресу відповідача доданих до позовної заяви документів, суд вважає за необхідне зобов’язати усунути вказаний недолік шляхом надання доказів надсилання всіх доданих до позовної заяви додатків до матеріалів справи.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.164 ГПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 1 статті 9 Закону України "Про судовий збір", за подання позову за місцем розгляду справи сплачується судовий збір, який зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір у промірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" з 01.01.2018 встановлено прожитковий мінімум для працездатних у сумі 1762,00 грн.

У позовній заяві позивачем заявлено вимогу майнового характеру, а саме визнання за Дочірнім підприємством «КРАЙ ПРОПЕРТІ» права власності на нежилий будинок-громадський центр з об’єктами (в літ. А), загальною площею 28539,50 кв.м., розташований за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, будинок 13-Б.

Згідно з п. 2.2.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.13. "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України", судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов'язаннях (у тому числі в зв'язку з вимогами, заснованими на приписах частини п'ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Проте, позивачем не визначено ні ціни позову, ні подано до матеріалів позовної заяви документів, які б підтверджували вартість майна станом на час подання позову.

З доданої до позовної заяви копії Витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно №31399389, виданого Комунальним підприємством Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об’єкти нерухомого майна 22.09.2011, вартість нерухомого майна становить 15897619,42 грн.

Позивачем, як доказ сплати судового збору надано платіжне доручення №714 від 22.05.2018 про сплату 3524,00 грн., проте, оскільки неможливо встановити ціну позову за заявленою позивачем вимогою майнового характеру (останній не надав документів на визначення вартості майна станом на день звернення до суду) то в суду відсутня можливість визначити розмір судового збору відповідно до наданих документів вартості майна станом на день звернення до суду. Проте, враховуючи надані документи , позивачем сплачено судовий збір у розмірі меншому розмірі, аніж встановлено законодавством.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 164 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1.          Позовну заяву Дочірнього підприємства «КРАЙ ПРОПЕРТІ» до Публічного акціонерного товариства «СБЕРБАНК» про визнання права власності залишити без руху.

2.          Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3.          Роз'яснити Дочірньому підприємству «КРАЙ ПРОПЕРТІ» , що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається згідно з п. 5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

4.          Ухвала набрала чинності 08.06.2018 та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                    Мельник В.І.