ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

20.06.2018 Справа № 905/704/18

Господарський суд Донецької області у складі головуючого судді Зекунова Е.В., за участю секретаря судового засідання Поліщук А.І., розглянув у відкритому судовому засіданні справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укренергосервіс» до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про стягнення заборгованості за договором підряду № 31-ДОЄ-ДГЄС від 02.11.2016р. у розмірі 201084 грн. 80 коп., -

За участю представників сторін:

від позивача (в режимі відеоконференції) ОСОБА_1 (за довіреністю);

від відповідача ОСОБА_2 (за довіреністю);

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

В квітні 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Укренергосервіс» звернулось до господарського суду Донецької області з позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» з позовом про стягнення коштів у розмірі 201084 грн. 80 коп.

В обґрунтування позовних вимог Товариство з обмеженою відповідальністю «Укренергосервіс» посилається на порушення відповідачем грошових зобовязань за договором підряду № 31-ДОЄ-ДГЕС від 02.11.2016. по виконанню земляних робіт з аварійного відновлення кабельних ліній 0,4-6-10Кв.

Позивач просив стягнути з відповідача заборгованість з оплати виконаних робіт за договором підряду, пеню, 3% річних та інфляційні втрати у загальному розмірі 201084 грн. 80 коп. Крім того, позивач просив стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу у загальному розмірі 24060 грн. 50 коп.

Ухвалою господарського суду Донецької області від 23.04.2018 за вказаним позовом відкрито спрощене позовне провадження у справі №905/704/18. Судове засідання призначено на 17.05.2018.

14.05.2018 від представника відповідача, через канцелярію господарського суду Донецької області, надійшов відзив на позовну заяву.

У відзиві відповідач проти позову заперечував. Основним аргументом щодо неможливості розрахунків з позивачем за Договором № 31-ДОЭ-ДГЭС відповідач наводить втрату ним первинних бухгалтерських документів, тільки за наявності яких можна встановити дійсну заборгованість перед Позивачем. При цьому відповідач посилається на захоплення його адміністративних приміщень у місті Донецьку, яке відбулося 17.03.2017 року.

Також відповідач посилається на відсутність дати складання Довідки про вартість виконаних робіт за січень 2017 року, що унеможливлює облік 60 календарних днів відстрочення платежу.

Крім того, відповідач зазначає, що банківський рахунок у позивача був відкритий у Донецькому відділенні ПАТ «ПУМБ», проте Постановою Правління НБУ від 06.08.2014 №446 було призупинено здійснення усіх фінансових операцій у населених пунктах, що не контролюються українською владою. Як наслідок, відповідач був позбавлений можливості перерахувати Позивачу грошові кошти за роботу виконану по Договору № 31-ДОЭ-ДГЭС.

Щодо заявлених позивачем судових витрат, з надання правової допомоги, то відповідач вважає їх необґрунтованими та безпідставними, такими що не відповідають дійсному обсягу виконаних робіт.

17.05.2018 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 31.05.2018.

29.05.2018 від представника позивача, через канцелярію господарського суду Донецької області, надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

30.05.2018 від представника позивача, через канцелярію господарського суду Донецької області, надійшла заява про відкладення розгляду справи на іншу дату.

31.05.2018 від представника позивача, через офіційну електронну пошту господарського суду Донецької області, надійшла заява про перенесення судового засідання на іншу дату.

Ухвалою господарського суду Донецької області від 31.05.2018 судове засідання відкладено на 20.06.2018.

20.06.2018 відповідач надав заяву про зміну найменування відповідача по справі з Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» на Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі».

У судовому засіданні представник позивача просив суд задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечував, просив відмовити у задоволенні позивних вимог та витрат на правничу допомогу.

Згідно ст. 222 Господарського процесуального кодексу України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, господарський суд,

ВСТАНОВИВ:

02 листопада 2016 року між ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» (Замовник) та ТОВ «Укрэнергосервис» (Виконавець, Підрядник) було укладено Договір підряду № 31-ДОЭ-ДГЭС (далі-Договір).

Відповідно до умов вказаного Договору, Позивач взяв на себе зобовязання з виконання земляних робіт з аварійного відновлення кабельних ліній 0,4-6-10 кВ Ворошиловського МРЕМ НП «Донецькі міські ЕМ» ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» відповідно до кошторисної документації та умов Договору.

Строк виконання взятих на себе Підрядником робіт відповідно до п. 2.1. договору встановлено до 30 квітня 2017 року з правом дострокового виконання.

Згідно п. 3.1 договору, договірна ціна робіт, виконання яких доручається підряднику, встановлюється на основі твердого кошторису та становить 299 298,00 грн (з ПДВ).

Відповідно до пункту 3.2.1. Договору, розрахунки за виконані роботи здійснюються по закінченні 60 календарних днів з моменту підписання сторонами Акту здавання-прийому виконаних робіт (форма КБ-2в) та Довідки про виконання роботи (форма КБ-3).

Підрядник зобовязується до 25 числа звітного місяця передавати Замовнику для підписання накладні на передачу поставленого обладнання, акти виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та Довідки про виконання будівельних робіт і витрат (форма КБ-3), та акти огляду прихованих робіт згідно ДБН А 3.1-5-96 (п.5.1.8 Договору).

Пунктом 5.4.3 встановлено, що Відповідач зобовязаний своєчасно оплатити належним чином виконані та прийняті роботи за умовами цього Договору ( п.3.2.1 Договору).

Пунктом 5.3.9. Договору встановлено, що Замовник несе відповідальність за порушення грошового зобовязання, а саме - сплачує неустойку у розмірі облікової ставки НБУ від договірної ціни робіт за кожний день прострочення.

Договір набуває чинності з моменту його підписання та діє до 30 квітня 2017 року, а по фінансовим зобовязанням до завершення всіх розрахунків між сторонами (п.14.1 Договору).

Договір підписаний уповноваженими особами та скріплений печатками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» та ТОВ «Укрэнергосервис»

Згідно пояснень представника позивача, у першому кварталі 2017 року позивач виконував підрядні роботи передбачені умовами Договору, на підтвердження чого передав відповідачу наступні документи.

За січень 2017 року:

Рахунок №02 від 10.01.2017 на оплату 61 333, 20 грн.

Податкову накладну від 10.01.2017 на суму 61 333, 20 грн.

Довідку про виконання будівельних робіт і витрат (форма КБ-3) за січень 2017 року, підписану представниками сторін та засвідчену їх печатками, без зазначення дати підписання.

Акт виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) за січень 2017р. на суму 61 333, 20 грн. від 10.01.2017, підписаний представниками сторін та засвідчений їх печатками. (а.с.30-34)

За лютий 2017 року:

Рахунок №03 від 06.02.2017 на оплату 61854,00 грн.

Податкову накладну від 06.02.2017 на суму 61854,00 грн.

Довідку про виконання будівельних робіт і витрат (форма КБ-3) від 06.02.2017 за лютий 2017 року, підписану представниками сторін та засвідчену їх печатками.

Акт виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) за лютий 2017р. на суму 61854,00 грн. від 06.02.2017, підписаний представниками сторін та засвідчений їх печатками. (а.с.35-42)

За березень 2017 року:

Рахунок №03 від 06.03.2017 на оплату 42219,60 грн.

Податкову накладну від 06.03.2017 на суму 42219,60 грн.

Довідку про виконання будівельних робіт і витрат (форма КБ-3) від 06.03.2017 за березень 2017 року, підписану представниками сторін та засвідчену їх печатками.

Акт виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) за березень 2017р. на суму 42219,60 грн. від 06.03.2017, підписаний представниками сторін та засвідчений їх печатками. (а.с.43-48)

Акти приймання будівельних робіт та довідки про вартість виконаних робіт підписані сторонами без будь-яких заперечень відповідача стосовно обсягу виконаних робіт або їх якості, що свідчить про прийняття відповідачем виконаних робіт на загальну суму 165 406, 80 грн.

Відповідач не оплатив позивачу виконані роботи, тому станом на 01 квітня 2018 року заборгованість Відповідача перед Позивачем складає 165 406,80 грн. з яких:

61 333, 20 грн. згідно рахунку від 10.01.17р. №02, строк оплати за яким настав 12.03.2017р.;

61854,00 грн. згідно рахунку від 06.02.17р. №03, строк оплати за яким настав 08.04.2017р.;

42219,60 грн. згідно рахунку від 06.03.17р. №05, строк оплати за яким настав 06.05.2017р.

Порушення ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» грошових зобовязань по договору № 31-ДОЭ-ДГЭС в частині не оплати виконаних підрядником робіт стали підставою для звернення ТОВ «Укрэнергосервис» до господарського суду про стягнення з відповідача заборгованості на загальну суму 201084,8 грн.(з них сума основного боргу - 165 406, 80 грн.)

Господарські зобовязання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, що йому не суперечать (абзац третій ч. 1 ст. 174 ГК України).

Субєкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобовязання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору ( п. 1 ст. 193 ГК України).

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобовязання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом в силу приписів абзацу 2 п. 1 ст. 193 ГК України.

Частиною 2 ст. 11 ЦК України передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обовязків є договори та інші правочини. У випадках встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обовязків може бути настання або не настання певної події.

Так, матеріали справи свідчать про те, що між позивачем та відповідачем у справі виникли зобов'язання з договору підряду (виконання робіт), згідно якого, в силу ст. 837 ЦК України, одна сторона (виконавець) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

За змістом даної норми Цивільного кодексу України договір підряду - це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір.

Згідно з п. 1 ст. 193 Господарського кодексу України, до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом.

У відповідності до ст. 509 Цивільного кодексу України, ст. 173 Господарського кодексу України, в силу господарського зобов'язання, яке виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання, один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку.

Частиною першою та третьою статті 843 ЦК України передбачено, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Згідно до статті 854 ЦК України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Статтею 853 ЦК України встановлено, що замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Частиною 4 ст. 882 ЦК України передбачено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими. Таким чином, передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов'язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт у строк, визначений договором.

Відповідно до вимог ст. 526 ЦК України, ст. 193 ГК України, суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно зі ст. 530 ЦК України якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

З наявних в матеріалах справи рахунків, податкових накладних, довідок про виконання будівельних робіт і витрат (форма КБ-3), акт виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) вбачається, що позивач протягом січня-березня 2017 року за умовами Договору № 31-ДОЭ-ДГЭС виконав для Замовника підрядні роботи на загальну суму 165 406, 80 грн., яка мала бути перерахована відповідачем у період з 12.03.2017 по 06.05.2017. Проте Замовник отримані підрядні роботи не оплатив.

Відповідач у відзиві своїм основним аргументом наводить втрату первинних документів, тільки за наявності яких можна встановити дійсну заборгованість перед Позивачем. При цьому відповідач посилається на те, що захоплення його адміністративних приміщень у місті Донецьку, яке відбулося 17.03.2017 року.

Проте, суд звертає увагу, що відповідно до п. 44.1 ст. 44 Податкового кодексу України для цілей ведення податкового обліку платники податків зобов'язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов'язаних із визначенням об'єктів оподаткування та/або податкових зобов'язань, на підставі:

1) первинних документів;

2) регістрів бухгалтерського обліку;

3) фінансової звітності;

4) інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Інформація, що міститься у прийнятих до обліку первинних документах, систематизується на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку шляхом подвійного запису їх на взаємопов'язаних рахунках бухгалтерського обліку (ч. 3 ст. 9 Закону «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»).

У разі втрати, пошкодження або дострокового знищення зазначених документів, платник податків зобов'язаний у п'ятиденний строк з дня такої події письмово повідомити контролюючий орган за місцем обліку в порядку, встановленому Кодексу для подання податкової звітності.

Платник податків зобов'язаний відновити втрачені документи протягом 90 календарних днів з дня, що настає за днем надходження повідомлення до контролюючого органу (п 44.5 ст.44 Податкового кодексу України) .

Крім того, у випадку дії обставин непереборної сили, до яких належить АТО , платник податків не звільняється від обовязку відновлення документів. Доказів звільнення від такого обовязку Відповідач суду не надав.

Щодо зберігання первинних документів на території проведення АТО, то законодавство не містить винятків та преференцій в частині наявності, зберігання, відновлення таких документів на вказаних територіях.

Крім того, відповідно до пункту 8 розділу I Положення про інвентаризацію активів та зобов'язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.09.2014 № 879, підприємства, що знаходяться на тимчасово окупованій території та/або на території проведення антитерористичної операції (або їх структурні підрозділи (відокремлене майно) перебувають на зазначених територіях), проводять інвентаризацію у випадках, обовязкових для її проведення, тоді, коли стане можливим забезпечити безпечний та безперешкодний доступ уповноважених осіб до активів, первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку, в яких відображені зобовязання та власний капітал цих підприємств.

Зазначені підприємства зобовязані провести інвентаризацію станом на 01 число місяця, що настає за місяцем, у якому зникли перешкоди доступу до активів, первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку, та відобразити результати інвентаризації в бухгалтерському обліку відповідного звітного періоду.

З урахуванням вищевикладеного, приймаючи до уваги, що АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» після 13.03.2017 здійснює діяльність у місті Краматорську, а не на тимчасово окупованій території України, суд вважає, що відповідач мав фактичну можливість до квітня 2018 року (16.04.2018 дата звернення Позивача до суду з позовом) відновити в бухгалтерському обліку інформацію щодо наявності заборгованості перед ТОВ «Укрэнергосервис» по Договору № 31-ДОЭ-ДГЭС.

Не може бути прийнято судом до уваги й посилання Відповідача на відкриття банківського рахунку Позивачем у Донецькому відділенні ПАТ ПУМБ, так як договір підряду було укладено 02.11.2016, тобто після того, коли ПАТ ПУМБ оголошенням від 08.08.2014 повідомив про призупинення фінансових операцій у населених пунктах, які не контролюються українською владою згідно Постанови НБУ № 466 від 6 серпня 2014 року (а.с.159). Таким чином, зазначений у договорі розрахунковий рахунок ТОВ «Укрэнергосервис» не повязаний з будь-яким банківським відділенням у місті Донецьку, що вбачається з самого договору, та згідно відповіді ПАТ ПУМБ на адвокатський запит вх. 119/3810/19 від 24.05.2018 року, а також досудової вимоги від 15.12.2017, р/р позивача № 260026547 код МФО 334851 відкритий у відділені №1 ПАТ ПУМБ в м. Словянськ (а.с156-158).

Щодо посилання Відповідача на відсутність дати складання Довідки про вартість виконаних робіт за січень 2017 року, що унеможливлює облік 60 календарних днів відстрочення платежу, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.882 ЦК України, Замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, етапу робіт, зобовязаний негайно розпочати їх прийняття. Не підписання однією стороною (замовником) акту не звільняє останнього від обовязку негайно прийняти та оплатити виконавцю обумовлену Договором ціну після остаточної здачі робіт.

Згідно ст. 193 ГК України, субєкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобовязання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобовязання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобовязання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

У відповідності статті 610 ЦК України порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання).

Статтею 877 ЦК України унормовано, що підрядник зобов'язаний здійснювати будівництво та пов'язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов'язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Договором будівельного підряду мають бути визначені склад і зміст проектно-кошторисної документації, а також має бути визначено, яка із сторін і в який строк зобов'язана надати відповідну документацію.

За змістом ч. 4 ст. 879 ЦК України оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об'єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акту про це вказується в акті і він підписується другою стороною (ч. 4 ст. 882 ЦК України).

Пункт 3.2.1. Договору встановлює розрахунок за виконані роботи по закінченні 60 календарних днів з моменту підписання Акту здавання-прийому виконаних робіт (форма КБ-2в) та Довідки про виконані роботи (форма КБ-3). Відповідно до п. 5.4.3. на Замовника покладено обов'язок оплачувати належним чином виконані та прийняті роботи.

Пунктом 12.6 Договору передбачено, що Замовник оплатить підряднику по закінченні 60 календарних днів після підписання акта вартості прийнятих робіт, матеріалів, устаткування, не оплачених на момент їх прийняття.

Відповідно до ст. 193 ГК України, управнена сторона, приймаючи виконання господарського зобов'язання, на вимогу зобов'язаної сторони повинна видати письмове посвідчення виконання зобов'язання повністю або його частини.

На підтвердження виконання зобов'язання Підрядника, що виникли з договору підряду сторони підписали Акт здавання-прийому виконаних робіт. Він складається для визначення вартості виконаних обсягів підрядних робіт і здійснення розрахунків за виконані підрядні роботи на будівництві.

Статтею 1 Закону України від 16.07.1999 №996-XIV Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні із змінами та доповненнями (далі - Закону №996) визначено, що первинний документ - первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію;

Акт приймання виконаних робіт - документ, який фіксує закінчення будь-яких робіт та приймання їх замовником за кількістю та якістю, тобто є документом первинним обліку.

Форма акту приймання виконаних будівельних робіт № КБ-2в має статус примірної форми, яку наведено в додатку Т до Національного стандарту «Правила визначення вартості будівництва» ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, затвердженого наказом Мінрегіону України від 05.07.13 р. № 293 (далі ДСТУ Б Д.1.1-1:2013).

Пп. 6.4.2 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 передбачено: «При визначені вартості виконаних обсягів робіт і проведені взаєморозрахунків за виконані роботи по обєктах будівництва, зведення яких здійснюється за рахунок державних коштів, застосовуються примірні форми первинних облікових документів «Акт приймання виконаних будівельних робіт» (примірна форма № КБ-2в) і «Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати» (примірна форма № КБ-3), які наведено у додатку Т та у додатку У».

Первинні документи підлягають обовязковій перевірці (в межах компетенції) працівниками, які ведуть бухгалтерський облік, за формою і змістом, тобто перевіряється наявність у документі обовязкових реквізитів та відповідність господарської операції чинному законодавству у сфері бухгалтерського обліку, логічна увязка окремих показників ( п. 2.15 п. 2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затверджене наказом Мінфіну від 24.05.95 р. № 88.)

Відповідно до п.5.4. Договору підряду Замовник зобов'язується підписати акти виконаних робіт протягом 5 днів після їх подання Підрядником.

Так, відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов'язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Таким чином, строки для виконання обов'язку Замовника з оплати виконаних робіт, пов'язуються саме із підписанням первинного документу акту виконаних робіт (форма КБ-2в) від 10.01.2017 року. Крім того, тією же датою було складено Податкову накладну від 10.01.2017 року порядковий № 2 на підставі, якої у Відповідач виник податковий кредит.

Отже, будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції.

Якщо ж фактичного здійснення господарської операції не було, відповідні документи не можуть вважатися первинними для цілей ведення податкового обліку навіть за наявності всіх формальних реквізитів таких документів, що передбачені чинним законодавством.

В позовній заяві та письмових поясненнях ТОВ «Укрэнергосервис» зазначає, що Довідка про виконання будівельних робіт і витрат (форма КБ-3) за січень 2017 року була підписана відповідачем та отримана позивачем від Замовника (відповідача) 10.01.2017 разом з рахунком №2, податковою накладною та Актом виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) датованих 10.01.2017, проте ця Довідка відмітки про дату її складання та підписання сторонами не містить.

Згідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобовязати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обовязків щодо доказів.

Оскільки відповідач не надав суду належних та допустимих доказів, які спростовують доводи позивача про підписання та передачу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Товариством «Укрэнергосервис» Довідки про виконання будівельних робіт і витрат (форма КБ-3) за січень 2017 року 10.01.2017, то суд вважає саме цю дату - 10.01.2017, датою отримання даного Довідки Замовником (відповідачем) від Підрядника (позивача).

Статтею 509 ЦК України передбачено, що у силу зобовязання одна особа (боржник) зобовязана здійснити на користь іншої особи (кредитора) певну дію, наприклад: передати майно, виконати роботи, оплатити кошти та інше або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку.

Відповідно до вимог ст. 526 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Обґрунтовуючи свою відмову у сплаті позивачу коштів за виконану роботу, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» зазначає, що Довідка про виконання будівельних робіт і витрат (форма КБ-3) за січень 2017 року не містить дати складання, тому відповідач не може визначити строк оплати за виконані роботи, а позивач ОСОБА_3, передбаченої ст.530 Цивільного кодексу України, позивач відповідачу не направляв.

Проте, суд не погоджується з такими доводами відповідача з огляду на наступне.

Згідно ст. 530 ЦК України, якщо у зобовязанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до пункту 1.7 Постанови Пленуму Вищого господарського Суду України від 17.12.2013 року № 14 «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобовязань», якщо у договорі або законі не встановлено строку (терміну), у який повинно бути виконано грошове зобов'язання, судам необхідно виходити з приписів частини другої статті 530 ЦК України.

Цією нормою передбачено, між іншим, і можливість виникнення обов'язку негайного виконання; такий обов'язок випливає, наприклад, з припису частини першої статті 692 ЦК України, якою визначено, що покупець за договором купівлі-продажу повинен оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього; відтак якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлено інший строк оплати товару, відповідна оплата має бути здійснена боржником негайно після такого прийняття, незалежно від того, чи пред'явив йому кредитор пов'язану з цим вимогу. При цьому передбачена законом відповідальність за невиконання грошового зобов'язання підлягає застосуванню починаючи з дня, наступного за днем прийняття товару, якщо інше не вбачається з укладеного сторонами договору. Відповідні висновки випливають зі змісту частини другої статті 530 ЦК України.

У судовому засіданні встановлено, що 20.12.2017 позивач направив на адресу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» досудову вимогу (претензію) з вимогою погасити заборгованість по Договору № 31-ДОЭ-ДГЭС у сумі 165406,80 грн. до 15.01.2018, перерахувавши кошти на рахунок №260026547, МФО 334851 ПАТ «ПУМБ» (а.с.156). Факт направлення позивачем та отримання відповідачем претензії підтверджується квитанцією Укрпошти, описом вкладення у цінний лист від 20.12.2017 та поштовим ідентифікатором №600 про стан поштового відправлення (а.с.163-164)

Проте, претензія залишена відповідачем без уваги.

Пунктом 5.3.3 Договору № 31-ДОЭ-ДГЭС передбачено, що Замовник має право відмовитись від прийняття етапу робіт у разі виявлення недоліків з наданням Підряднику письмових зауважень до виконаних робіт.

У судовому засіданні встановлено, що відповідач не направив позивачу мотивованої відмови від прийняття робіт, при цьому Акти виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та Довідки про виконання будівельних робіт і витрат (форма КБ-3) за період січень-березень 2017 року отримав, підписав та передав позивачу без заперечень та застережень.

З огляду на викладене та на підставі наявних в матеріалах справи документів, суд дійшов висновку, що позивач належними та допустимими доказами довів факт виконання Підрядних робіт відповідачу на загальну суму 165 406, 80 грн., та вважає, що вимоги позивача щодо стягнення суми невиконаного відповідачем грошового зобовязання у розмірі 165 406, 80 грн. за Договором № 31-ДОЭ-ДГЭС підлягають задоволенню, оскільки вони є доказаними та обґрунтованими.

У відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Сума інфляційних втрат станом на 01 квітня 2018 року згідно рахунку від 10.01.17р. №02 (строк оплати - 12.03.2017) на суму заборгованості 61 333, 20 грн. за актом приймання виконаних будівельних робіт № 3 (Ф-КБ-2) за січень 2017 року та довідки про вартість виконаних будівельних робіт і витрат (Ф№ КБ-3) за період березень 2017 лютий 2018 складає 8590,01 грн.

Сума інфляційних втрат станом на 01 квітня 2018 року згідно рахунку від 06.02.17р. №03 (строк оплати - 08.04.2017) на суму заборгованості 61 854, 00 грн. за актом приймання виконаних будівельних робіт № 4 (Ф-КБ-2) за лютий 2017 року та довідки про вартість виконаних будівельних робіт і витрат (Ф№ КБ-3) за період квітень 2017-люти1 2018 складає 7416,09 грн.

Сума інфляційних втрат станом на 01 квітня 2018 року згідно рахунку від 06.03.17р. №05 (строк оплати - 06.05.2017) на суму заборгованості 42219,60 грн. за актом приймання виконаних будівельних робіт № 1 (Ф-КБ-2) за березень 2017 року та довідки про вартість виконаних будівельних робіт і витрат (Ф№ КБ-3) за період травень 2017-лютий 2018 складає 4640,25 грн.

Сума 3-х відсотків річних станом на 01 квітня 2018 року згідно рахунку від 10.01.17р. №02 на суму заборгованості 61 333, 20 грн. за актом приймання виконаних будівельних робіт № 3 (Ф-КБ-2) за січень 2017 року та довідки про вартість виконаних будівельних робіт і витрат (Ф№ КБ-3) за період з 12.03.2017 по 01.04.2018 складає 1945,86 грн.

Сума 3-х відсотків річних станом на 01 квітня 2018 року згідно рахунку від 06.02.17р. №03 на суму заборгованості 61 854, 00 грн. за актом приймання виконаних будівельних робіт № 4 (Ф-КБ-2) за лютий 2017 року та довідки про вартість виконаних будівельних робіт і витрат (Ф№ КБ-3) за період з 08.04.2017 по 01.04.2018 складає 1825,12 грн.

Сума 3-х відсотків річних станом на 01 квітня 2018 року згідно рахунку від 06.03.17р. №05 на суму заборгованості 42219,60 грн. за актом приймання виконаних будівельних робіт № 1 (Ф-КБ-2) за березень 2017 року та довідки про вартість виконаних будівельних робіт і витрат (Ф№ КБ-3) за період з 06.05.2017 по 01.04.2018 складає 1148,60 грн.

Перевіривши розрахунок позовних вимог в частині нарахування 3% річних та інфляційних втрат в межах періоду визначеного позивачем, суд дійшов вважає його арифметично вірним та обґрунтованим, отже позовні вимоги ТОВ «Укрэнергосервис» в частині стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 4919,55 грн. та інфляційні втрати в сумі 20646,35 грн. підлягають задоволенню.

Крім стягнення суми основного боргу, трьох відсотків річних та інфляційних втрат, позивач просить стягнути з АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» неустойку у розмірі 10112,07 грн.

Відповідно до п. 5.3.9. Договору, Замовник несе відповідальність за порушення грошового зобовязання, а саме - сплачує неустойку у розмірі облікової ставки НБУ від договірної ціни робіт за кожний день прострочення.

За змістом пункту 2.5 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 17.12.2013 № 14 "Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов'язань" щодо пені за порушення грошових зобов'язань застосовується припис частини шостої статті 232 ГК України. Даним приписом передбачено не позовну давність, а період часу, за який нараховується пеня і який не повинен перевищувати шести місяців від дня, коли відповідне зобов'язання мало бути виконане; законом або укладеним сторонами договором може бути передбачено більшу або меншу тривалість цього періоду. Його перебіг починається з дня, наступного за останнім днем, у який зобов'язання мало бути виконане, і початок такого перебігу не може бути змінений за згодою сторін.

Пунктом першим частини другої статті 258 ЦК України встановлено спеціальну позовну давність в один рік до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).

Оскільки сторонами у договорі не встановлено іншого, то нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов'язання, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов'язання мало бути виконано, а до стягнення - мала бути предявлена протягом року відповідно.

Сума неустойки станом на 01 квітня 2018 року згідно рахунку від 10.01.17р. №02 на суму заборгованості 61 333, 20 грн. за актом приймання виконаних будівельних робіт № 3 (Ф-КБ-2) за січень 2017 року та довідки про вартість виконаних будівельних робіт і витрат (Ф№ КБ-3) за період з 01.04.2017 по 11.09.2017 складає 3512,78 грн.

Сума неустойки станом на 01 квітня 2018 року згідно рахунку від 06.02.17р. №03 на суму заборгованості 61 854, 00 грн. за актом приймання виконаних будівельних робіт № 4 (Ф-КБ-2) за лютий 2017 року та довідки про вартість виконаних будівельних робіт і витрат (Ф№ КБ-3) за період з 08.04.2017 по 07.10.2017 складає 3927, 31 грн.

Сума неустойки станом на 01 квітня 2018 року згідно рахунку від 06.03.17р. №05 на суму заборгованості 42219,60 грн. за актом приймання виконаних будівельних робіт № 1 (Ф-КБ-2) за березень 2017 року та довідки про вартість виконаних будівельних робіт і витрат (Ф№ КБ-3) за період з 16.05.2017 по 05.11.2017 складає 2671,98 грн.

Перевіривши розрахунок позовних вимог в частині нарахування неустойки в межах періоду визначеного позивачем, суд дійшов вважає його арифметично вірним та обґрунтованим, отже позовні вимоги ТОВ «Укрэнергосервис» в частині стягнення з відповідача неустойки у розмірі 10112,07 грн. підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.129 Конституції України та ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Згідно ст.ст. 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Усупереч вказаним нормам, відповідач не надав господарському суду доказів, які спростовують доводи позивача, отже позовні вимоги ТОВ «Укрэнергосервис» до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про стягнення суми заборгованості, неустойки, інфляційних втрат та трьох відсотків річних на загальну суму 201084,80 грн. підлягають задоволенню.

У відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір у сумі 3016 грн.27 коп. покладається на АТ «ДТЕК Донецькі електромережі».

Щодо судових витрат з надання правової допомоги суд зазначає наступне.

Рішенням Конституційного Суду України від 30.09.2009 № 23-рп/2009 визначено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз'яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо.

Відповідно до статті 30 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

За змістом розділу 5 договору про надання правової допомоги від 01.02.2018 №01/02/2018 вартість юридичних послуг Адвокатського обєднання "Патюк та Партнери" складається з відшкодування витрат, повчзаних з наданням послуг та гонорару, який складає 30000 грн. Оплата за цим договором здійснюється не пізніше 10 днів з моменту підписання Акту прийому- передачі виконаних робіт, щодо складання позову.

Відповідно до Акту приймання передачі виконаних робіт за договором про надання юридичних (адвокатських) послуг від 29.05.2018 вартість адвокатських послуг склала 24060 грн.50 коп.

Матеріалами справи № 905/704/18 підтверджується, що інтереси ТОВ «Укренергосервіс» у суді першої інстанції представляв адвокат ОСОБА_1 - член Адвокатського обєднання «Патюк та Партнери», на підставі Ордеру на надання правової допомоги серії КВ № 189927 від 01.02.2018 та Договору про надання правничої допомоги від 01.02.2018

Статтею ст. 16 ГПК України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Відповідно до приписів частини 4 ст.126 ГПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина 5 статті 126).

Обов'язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина 6 статті 126).

Згідно акту приймання-передачі виконаних робіт за Договором про надання юридичних (адвокатських) послуг від 29.02.2018, Адвокатське обєднання «Патюк та партнери» надало ТОВ «Укрэнергосервис» наступні адвокатські послуги на загальну суму 24060,50 грн., до яких входить:

Усна консультація (1 год) 881 грн.;

Письмова консультація із наданням витягу щодо правових питань (2 год) 1762 грн. та 881 грн.;

Складання позовної заяви (1 год) 881 грн.;

Збір та підготовка доказів (2 години) 2643 грн.;

Розрахунок штрафних санкцій (6 од.по 0,5 год) 1321,5грн.;

Підготовка додаткових процесуальних документів (загалом 1,5) год.) 2643 грн.;

Участь у судових засіданнях в режимі відео конференції 17.05.2018 3000 грн. та 31.05.05.2018 3000 грн.;

Складання та подання додаткових заяв по суті справи та процесуальних документів (3 год.) 2643 грн.;

Передоплата за повязані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду, повязані з переглядом судового рішення (4 год.) 3524 грн.

Обґрунтовуючи витрати на професійну правничу допомогу адвоката позивач надав суду Договору про надання правничої допомоги від 01.02.2018, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, ордер на надання правової допомоги КВ №189927 від 01.02.2018, акт виконаних робіт від 29.02.2018, прибуткові ордери №33 від 24.05.2018 на 8 000 грн., № 34 від 25.05.2018 на 8000 грн., №35 від 29.05.2018 на 8060,50 грн.

Дослідивши надані позивачем документи в підтвердження понесених витрат на послуги адвоката суд вважає, що по переліку витрат необґрунтовано включені участь у судовому засіданні в режимі відео конференції 31.05.05.2018 3000 грн. та передоплата за повязані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду, повязані з переглядом судового рішення (4 год.) 3524 грн., оскільки в цей день судове засідання за участю представника позивача не проводилось та за результатами розгляду справи підлягають розподілу між сторонами лише фактично понесені витрати на професійну правничу допомогу адвоката.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що до стягнення з відповідача підлягають понесені ТОВ «Укрэнергосервис» витрати на професійну правничу допомогу адвокатау сумі 17536,50 грн.

Керуючись статтями 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

В И Р I Ш И В:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Укренергосервіс» до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про стягнення заборгованості за договором підряду № 31-ДОЄ-ДГЄС від 02.11.2016р. у розмірі 201084 грн. 80 коп. задовольнити повністю.

Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (84302, Донецька область, м. Краматорськ, вул. Комерційна, 8, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Укренергосервіс» (83058, Донецька обл., місто Донецьк, вулиця Лівобережна, будинок 35, ) заборгованість в загальному розмірі 201084 (двісті одну тисячу вісімдесят чотири) грн. 80 коп.,з яких:

- неустойка в розмірі 10112 (десять тисяч сто дванадцять) грн. 07 коп.,

- 3% річних у розмірі 4919 (чотири тисячі девятсот девятнадцять) грн. 55 коп.

- інфляційні втрати в сумі 20646 (двадцять тисяч шістсот сорок шість) грн.. 35 коп.

- основний борг у розмірі 165406 (сто шістдесят пять тисяч чотириста шість) грн. 80 коп.

Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (84302, Донецька область, м. Краматорськ, вул. Комерційна, 8, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Укренергосервіс» (83058, Донецька обл., місто Донецьк, вулиця Лівобережна, будинок 35, ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 3016 (три тисячі шістнадцять) грн. 27 коп. та витрати на правничу допомогу у розмірі 17536 (сімнадцять тисяч пятсот тридцять шість) грн. 50 коп.

Рішення прийняте у нарадчій кімнаті, його вступну та резолютивну частини проголошено у судовому засіданні 20 червня 2018 року.

Повний текст рішення складено та підписано 26 червня 2018 року.

Після набрання рішенням законної сили видати наказ у встановленому порядку.

Рішення господарського суду Донецької області набирає законної сили за правилами, встановленими статтею 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене до Донецького апеляційного господарського суду в порядку, передбаченому главою 1 розділу ІV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Е.В. Зекунов