КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"15" червня 2018 р. Справа№ 925/1664/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дідиченко М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Смірнової Л.Г.

розглянувши заяви про відвід суддів Верховця А.А., Остапенка О.М. та Сотнікова С.В., подану по справі № 925/1664/17 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Сван-1" на рішення Господарського суду Черкаської області від 22.03.2018 р.

у справі № 925/1664/17 (суддя Васянович А.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сван-1"

до Фізичної особи-підприємця Купчини Марії Іванівни

Товариства з обмеженою відповідальністю "І.К.ВЕЛ"

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Публічного акціонерного товариства "Сбербанк"

Центрального відділу Державної виконавчої служби м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області (третя особа 2)

Про визнання недійсним договору суборенди та стягнення 100 000,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 22.03.2018 р. у справі № 925/1664/17 позов задоволено частково, визнано недійсним договір № 01/04/17 суборенди нежитлового приміщення від 01 квітня 2017 року укладений між фізичною особою-підприємцем Купчиною Марією Іванівною та Товариством з обмеженою відповідальністю "І.К.ВЕЛ", в решті позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Сван-1" звернулось до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення скасувати в частині відмови у позовній вимозі ТОВ "Сван-1" про стягнення з ФОП Купчини Марії Іванівни частини безпідставно отриманих грошових коштів в розмірі 100 000,00 грн. та прийняти в цій частині нове рішення, яким стягнути з фізичної особи-підприємця Купчини М.І. на користь ТОВ "Сван-1" частину безпідставно отриманих грошових коштів в розмірі 100 000,00 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.04.2018 р. апеляційну скаргу позивача передано на розгляд судді Київського апеляційного господарського суду Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Гончаров С.А., Шаплата Є.Ю.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 16.04.2018 задоволено заяву суддів Скрипки І.М., Гончарова С.А., Шаптали Є.Ю. про самовідвід у справі № 925/1664/17; матеріали справи № 925/1664/17 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.04.2018 р. апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Сван-1" у справі № 925/1664/17 передано на розгляд головуючого судді Верховця А.А., сформовано колегію суддів у складі: Верховець А.А. - головуючий суддя, судді: Остапенко О.М., Зеленін В.О.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 20.04.2018 р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Сван-1" на рішення Господарського суду Черкаської області від 22.03.2018 р. у справі № 925/1664/17; розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Сван-1" призначено на 22.05.2018 р.

11.05.2018 р. до Київського апеляційного господарського суду від ТОВ "Сван-1" надійшла заява про відвід судді Верховця А.А.

17.05.2018 р. через відділ документального забезпечення суду від Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" надійшла заява про відвід головуючого судді Верховця А.А., яка обґрунтована тим, що за участю судді Верховця А.А. було прийнято постанову від 23.09.2014 у справі № 925/2/14, яка була скасована Вищим господарським судом України, що може свідчити про неупередженість судді Верховця А.А. при розгляді даної справи.

21.05.2018 р. через відділ документального забезпечення суду від ТОВ «Сван-1» надійшла заява про відвід судді Зеленіна В.О.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 22.05.2018 р. заяви Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Сван-1" про відвід головуючого судді Верховця А.А. та судді Зеленіна В.О., у справі № 925/1664/17 визнано необґрунтованими; зупинено апеляційне провадження у справі № 925/1664/17 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Сван-1" на рішення Господарського суду Черкаської області від 22.03.2018 до вирішення питання про відвід головуючого судді Верховця А.А. та судді Зеленіна В.О, заявлений Публічним акціонерним товариством "Сбербанк" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сван-1" та передано справу № 925/1664/17 для визначення автоматизованою системою відповідно до ст. 32 Господарського процесуального кодексу України судді, який має вирішити питання про відвід, заявлений Публічним акціонерним товариством "Сбербанк" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сван-1".

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.05.2018 для розгляду заяв "Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Сван-1" про відвід головуючого судді Верховця А.А. та судді Зеленіна В.О. від участі у розгляді справи № 925/1664/17 сформовано колегію суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Сулім В.В., судді Отрюх Б.В., Шаптала Є.Ю.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 29.05.2018 р. у задоволенні заяв Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Сван-1" про відвід головуючого судді Верховця А.А. від розгляду апеляційної скарги у справі № 925/1664/17 відмовлено; задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Сван-1" про відвід судді Зеленіна В.О. від розгляду апеляційної скарги у справі № 925/1664/17; справу № 925/1664/17 передано на повторний автоматизований розподіл для визначення складу суду.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.05.2018 р. апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Сван-1" у справі № 925/1664/17 передано на розгляд головуючого судді Верховця А.А., сформовано колегію суддів у складі: Верховець А.А. - головуючий суддя, судді: Остапенко О.М., Сотніков С.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 04.06.2018 р. поновлено апеляційне провадження у справі № 925/1664/17; справу № 925/1664/17 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Сван-1" на рішення Господарського суду Черкаської області від 22.03.2018 призначено до розгляду на 12.06.2018.

11.06.2018 р. через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів (канцелярія) від представника ПАТ "Сбербанк" Кошлія Р.В. надійшла заява про відвід суддів Верховця А.А. та Остапенка О.М.

В обґрунтування даної заяви представник ПАТ "Сбербанк" зазначає, що ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 22.05.2018 р. судді Верховець А.А. та Остапенко О.М. визнали необґрунтованими заяви ПАТ "Сбербанк" та ТОВ "Сван-1" про відвід від участі у розгляді даної справи судді Зеленіна В.О., при цьому повністю проігнорувавши аргументи заінтересованих сторін, що є підставою для відводу зазначених суддів від розгляду даної справи.

Крім того, 11.06.2018 р. через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів (канцелярія) від представника ПАТ "Сбербанк" Кошлія Р.В. надійшла заява про відвід судді Сотнікова С.В., яка обґрунтована тим, що при призначенні судді Сотнікова С.В. автоматизованою системою були невірно введені параметри пошуку (склад учасників процесу, спеціалізація справи, чим була повністю виключена з авторозподілу 2-га судова палата КАГС), що на думку заявника повністю викривило результати авторозподілу, в результаті чого суддя Сотніков С.В. слухає дану справу незаконно.

Відповідно до п.п. 1-3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Колегія суддів у складі: головуючого судді - Верховця А.А., суддів Сотнікова С.В., Остапенка О.М., дійшла висновку про необґрунтованість заявлених відводів, в зв'язку з чим ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 12.06.2018 р. матеріали справи № 925/1664/17 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.06.2018 р., заяви Публічного акціонерного товариства «Сбербанк» про відвід суддів Верховця А.А., Остапенка О.М. та Сотнікова С.В. передано на розгляд колегії суддів у складі: головуюча суддя - Дідиченко М.А., суддів: Пономаренко Є.Ю., Смірнова Л.Г.

Згідно п. 7, п. 11 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Колегія суддів, розглянувши заяви про відвід суддів Верховця А.А., Остапенка О.М. та Сотнікова С.В., дійшла висновку про її необґрунтованість, виходячи з наступного.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява №7577/02) від 03.05.2007 суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі "Олександр Волков проти України" від 09.01.2013 зазначено наступне. (104) Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та (ІІ) об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24.02.1993, Series A N 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій) (див. рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру", заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", п. 32, Reports 1996-III). (106) У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26.10.1984 у справі "Де Куббер проти Бельгії", Series A, №86). (107) Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (див. рішення у справі "Сасілор-Лормін проти Франції", заява №65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

В рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 09.11.2006 сказано: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як уже зазначалося, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 35 ГПК України). Саме на зазначені обставини посилається Публічне акціонерне товариство "Сбербанк" у поданій заяві про відвід суддів Верховця А.А. та Остапенка О.М.

Стосовно заяви ПАТ "Сбербанк" про відвід судді Сотнікова С.В., колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно ч.ч. 1-3 ст. 32 ГПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов'язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Відповідно до пп. 17.4 п. 17 Перехідних положень, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до п.п. 2.3.1. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджену Рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 р. № 30 у редакції Рішення Ради суддів України від 02.04.2015 р. № 25 (з змінами) (далі - Положення) розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Пунктом 2.3.2. Положення передбачено, що визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

За змістом п. 2.3.4. Положення автоматизований розподіл судових справ здійснюється в автоматизованій системі за такими правилами: із загального списку суддів визначаються судді, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу; для суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється розрахунок коефіцієнтів навантаження; із числа суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження здійснюється визначення судді для розгляду конкретної судової справи за принципом випадковості.

У п. 2.3.23. Положення зазначено, що якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу. У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з числа суддів основного складу, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів даної колегії./…/Результатом автоматичного визначення складу колегії суддів є протокол автоматичного визначення складу колегії суддів (додаток 2), що автоматично створюється автоматизованою системою."

У п. 2.3.11. Положення зазначено, що якщо розгляд справи здійснюється колегіально, склад колегії суддів визначається автоматизованою системою. Збори суддів можуть визначити склади постійно-діючих колегій суддів.

Відповідно до п.п. 4.2 п. 2 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Київському апеляційному господарському суді, затвердженого рішенням зборів суддів Київського апеляційного господарського суду від 03.02.2016 (із подальшими змінами) автоматизований розподіл судових справ, які надходять до Київського апеляційного господарського суду, проводиться між постійними колегіями суддів з урахуванням спеціалізації суддів, табеля КП "ДСС", із визначенням автоматизованою системою судді-доповідача (головуючого судді), у т.ч., якщо кількісний склад постійної колегії суддів більший ніж три судді.

Згідно п. 4.4. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Київському апеляційному господарському суді, у разі неможливості здійснення автоматизованого розподілу справи, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів у відповідній колегії, розподіл справи проводиться шляхом визначення автоматизованою системою судді-доповідача (головуючого судді) та складу колегії суддів із відповідної судової палати з урахуванням їх спеціалізації (у разі такої неможливості - з числа всіх суддів Київського апеляційного господарського суду) за окремими протоколами.

Враховуючи, що станом на 31.05.2018 р. при здійсненні повторного автоматизованого розподілу судової справи № 925/1664/17 між суддями (у зв'язку з задоволенням відводу судді Зеленіну В.О.) у третій судовій палаті була достатня кількість суддів для визначення складу колегії суддів, було правомірно виключено суддів КАГС, які входять до інших судових палат з урахуванням їх спеціалізації, з автоматизованого розподілу даної справи.

Отже, повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями відбувався із дотриманням процесуального законодавства та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, що виключає задоволення відводу судді Сотнікова С.В. від розгляду справи № 925/1664/17 з наведених заявником підстав.

Таким чином, розглянувши заяви Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" про відвід суддів Верховця А.А., Остапенка О.М. та Сотнікова С.В., суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи в її обґрунтування в розумінні ст. ст. 35, 36 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути підставою для відводу суддів Верховця А.А., Остапенка О.М. та Сотнікова С.В. Крім того, заява про відвід суддів не містить даних про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності суддів.

За таких обставин, керуючись ст. 35, 36, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяв Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" про відвід суддів Верховця А.А., Остапенка О.М. та Сотнікова С.В. у справі № 925/1664/17 відмовити.

Головуючий суддя М.А. Дідиченко

Судді Є.Ю. Пономаренко

Л.Г. Смірнова