РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2018Справа № 910/388/18

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Карпатські мінеральні води";

до Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України;

про скасування рішення Адміністративної колегії Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України.

Суддя Мандриченко О.В.

Секретар судового засідання Дюбко С.П.

Представники:

Від позивача: Краснюк О. Т., представник, довіреність № 06/03-2018/1 від 06.03.2018 р.;

Від відповідача: Тацишина О. П., представник, довіреність № 02-08/30 від 29.12.2017 р.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Карпатські мінеральні води" з позовом до Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України, в якому просить скасувати рішення Адміністративної колегії Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України № 41 від 06.11.2017 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідачем при прийнятті рішення від 06.11.2017 року № 41 неповно з'ясовано обставини, які мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.02.2018 року відкрито провадження у справі № 910/388/18 та вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого засідання, розгляд справи призначено на 06.03.2018 року.

У підготовчому засіданні 20.03.2018 року представником відповідача була подана письмова заява про продовження строку підготовчого провадження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.03.2018 року продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 26.04.2018 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.04.2018 року закрито підготовче засідання та призначено справу № 910/388/18 до судового розгляду по суті на 22.05.2018 р.

Під час розгляду спору по суті представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні 22.05.2018 р. проти позовних вимог заперечував, у задоволенні позову просив відмовити з підстав викладених у своєму письмовому відзиві на позовну заяву.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ

Рішенням адміністративної колегії Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (надалі - Відділення або Відповідач) від 06.11.2017 № 41 «Про порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції та накладення штрафу» на товариство з обмеженою відповідальністю «Карпатські мінеральні води» (надалі - ТОВ «КМВ», Товариство або Позивач) накладено штраф у розмірі 34 000 (тридцять чотири тисячі) гривень за вчинення порушення, передбаченого статтею 15-1 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», у вигляді поширення інформації, що вводить в оману шляхом вчинення дій, що полягають у поширенні на етикетці невизначеному колу осіб неточних відомостей про споживчі властивості безалкогольного рідкого сильно газованого напою на смако-ароматичних добавках «Кава-Кола» під торговельною маркою «Соковинка», внаслідок обраного способу їх викладення, а саме зазначення напису «зі смаком» у спосіб, що не дає можливості потенційним споживачам чітко ідентифікувати Напій як такий, що вироблений на смако-ароматичних добавках, що може вплинути на наміри споживачів щодо придбання цього напою (надалі - Рішення 41, Оскаржуване рішення).

ТОВ «Карпатські мінеральні води» не погоджується з висновками Відділення про вчинення порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, звернулося до Господарського суду м. Києва на підставі статі 60 Закону України «Про захист економічної конкуренції» з позовом про визнання недійним Рішення з підстав порушення та неправильного застосування Відділенням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 60 Закону заявник, відповідач, третя особа мають право оскаржити рішення органів Антимонопольного комітету України повністю або частково до господарського суду у двомісячний строк з дня одержання рішення.

Судом встановлено, що позивач звернувся до господарського суду з позовом про визнання недійсним рішення № 41 в межах зазначеного строку (12.01.2018), оскільки рішення № 41 було отримано ним 15.11.2017 року.

Проаналізувавши матеріали справи та пояснення представників сторін, суд не вбачає правових підстав для задоволення позовних вимог, зважаючи на таке.

У своїй позовній заяві, ТОВ «Карпатські мінеральні води», посилаючись на пункти 4.5.1.6, 4.7.1 ДСТУ 4518:2008, пункт 7 Наказу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 487 від 28.10.2010 «Про затвердження Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів», стверджує, що на етикетці безалкогольного напою «Кава-Кола», що вироблялася ним, розміщена повна та достовірна інформація про склад та споживчі властивості Напою; написи на етикетці відповідають вимогам чинного законодавства. У свою чергу, працівники Відповідача роблять висновок, що текст «зі смаком» зливається із основним фоном етикетки аналізуючи етикетки надруковані у 2012-2014 p.p.

Як вбачається з матеріалів справи позивач у серпні 2012 року почав виробництво безалкогольного рідкого сильногазованого напою на смако- ароматичних добавках «Кава-Кола» ТМ Соковинка (далі - напій).

Відповідно до Рішення № 41, етикетка напою оформлена наступним чином: зверху розміщений торговий знак Соковинка, посередині розміщений напис «Кава- Кола», виконаний великими літерами контрастного білого кольору відносно основного (чорно-коричневого) фону. Над написом «Кава-Кола» золотистим кольором, ледь помітним на основному фоні етикетки, розміщений напис «зі смаком». Нижче напису «Кава-Кола» розміщено: «заряд бадьорості», виконаний білими літерами на червоному фоні.

Крім того, на етикетці зазначений склад напою: вода, цукор, основа «Кола», регулятор кислотності лимонна кислота, консервант бензоат натрію, ароматизатор «Кава».

Саме інгредієнт «кава» у складі Напою відсутній. Також на етикетку Напою літерами золотистого кольору та меншого розміру ніж основні написи нанесена така інформація: «Прокинься разом з «Кава-Кола». Відчуй подвійну дію кави без ортофосфорної кислоти. Без штучних ароматизаторів та синтетичних барвників. Оціни новий рецепт бадьорості протягом усього дня! Тримай темп життя з «Кава- Кола» від ТМ «Соковинка».

Крім того, на етикетці напою поряд із написами «Кава-кола заряд бадьорості» розміщені зображення кавових зерен та коричневої рідини, що сприймається як єдине ціле із загальним сенсом.

Відповідно до пункту 5 Наказу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 487 від 28.10.2010 «Про затвердження Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів» (надалі - Технічний регламент), маркування харчових продуктів та спосіб, яким його виконують, не повинні вводити в оману споживача стосовно характеристик харчового продукту, зокрема його природи, ідентичності, властивостей, стану, складу, кількості, часових характеристик придатності (зберігання), походження, способу виробництва чи одержання; необгрунтованого зазначення інформації про властивості харчового продукту, яких у нього немає.

Пунктом 6 Технічного регламенту передбачено, що вимоги до маркування харчових продуктів повинні забезпечувати надання споживачу необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про харчовий продукт. У маркуванні, оформленні, рекламуванні харчових продуктів забороняється використання будь-якої інформації, яка вводить в оману споживача або містить інформацію щодо властивостей харчового продукту, яких у нього немає.

Згідно національного стандарту України ДСТУ 4518-2008 «Продукти харчові. Маркування для споживачів. Загальні правила» не дозволено надавати харчовим продуктам назви, які вводять споживача в оману відносно природи походження харчового продукту (промислововиготовленим аналогам натуральних продуктів надавати назви, ідентичні назвам натуральних продуктів, наприклад: білковій ікрі - «Ікра чорна зерниста», напою, що виготовлений не бродінням - «Квас»); використовувати в назвах харчових продуктів назви натуральних харчових продуктів, - м'яса, риби, молока, масла, плодів, овочів та ін. - які в тій чи іншій формі не входять в їхній склад. (В разі включення в склад таких продуктів ароматизаторів, що імітують наявність в них натуральних харчових продуктів (інгредієнтів), в їх назві зазначають, що ці продукти з ароматом м'яса, риби, молока, фруктів, овочів та ін. залежно від того, аромат якого продукту він набув); наносити на споживчу тару, етикетку, контретикетку, кольєретку, ярлик, листок-вкладку зображення продуктів, сировинних компонентів (а також зображення тварин та рослин), що не були використані під час виготовлення упакованих в споживчу тару харчових продуктів, за винятком, коли такі продукти, сировинні компоненти нанесено не на лицьовому боці пакування винятково щоб зобразити рецепти готування страв, якщо вони разом із цим харчовим продуктом входять як інгредієнти відповідних страв; або коли зображення тварин та рослин імітують фантазійні власні назви.

Під час маркування харчових продуктів дозволено наносити позначку, яка імітує продукти, сировинні компоненти, рослини, тварини, які не було використано під час виготовлення харчового продукту, за

а) рецептурою (технологічною інструкцією), згідно з якою виробляють харчовий продукт, передбачено використовування ароматизаторів, ароматичних препаратів, які надають продукту смаку (аромату) продуктів, сировинних компонентів, рослин, які не були використані під час виготовлення харчового продукту;

б) у безпосередній близькості з ідентифікаційною позначкою розташовано напис: «зі смаком» або «з ароматом». Загальний розмір ідентифікаційної позначки з написом: «зі смаком» або «з ароматом» не повинен перевищувати 1/6 частини маркування. Цей нанис мас бути нанесено розбірливо, шрифтом не меншим, ніж назва харчового продукту.

Так, позивачем до позовної заяви була додана копія Етикетки напою «Кава- Кола», яка, на думку останнього, відповідає вимогам законодавства України та не містить ознак порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції.

Натомість, Відділенням, проводилось дослідження принципово іншого зразку етикетки того ж самого напою, який було виявлено під час реалізації у 2013 році працівниками Львівського територіального відділення Антимонопольного комітету та передано до Відділення для проведення такого дослідження.

Підтвердженням використання Товариством Етикетки, на основі якої проводилось дослідження по справі № 89-03/07.13 та за результатами якого було винесено оскаржуване Рішення № 41, підтверджується засвідченою копією наданого Товариством на вимогу Відділення від 27.06.2013 № 27/06-2013/1 актом № 1 від 31.03.2012 до додатку № 1 до договору про створення та використання об'єкта права інтелектуальної власності № 10/02-12ІВ від 10 лютого 2012.

З матеріалів справи вбачається, що однією з основних підстав для встановлення факту порушення законодавства про захист економічної конкуренції у справі № 89-03/07.13 є принципово різне зазначення напису «зі смаком». Так, відповідно до Етикетки, яка містилась в матеріалах справи, напис «зі смаком» оформлений золотистим кольором, ледь помітним на основному фоні етикетки. Натомість, напис «зі смаком» на етикетці, доданої до матеріалів справи виконаний яскраво білим кольором, який дійсно виділяється на основному фоні.

Таким чином, твердження позивача що «яскравість написів та кольору на етикетці могли істотно змінитись в результаті впливу зовнішніх чинників та природніх причин» є такими, що не відповідають дійсності, оскільки дослідження справи № 89-03/07.13 проводилось за іншим, відмінним зразком етикетки напою «Кава- Кола» під ТМ «Соковинка», а не за тим, на який Товариство звертає увагу та аргументує, як на доказ своїх позовних вимог.

Згідно зі статтею 59 Закону України «Про захист економічної конкуренції» підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України є: неповне з'ясування обставин, які мають значення для справи; недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Відповідно до пункту 6 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 15, недодержання органом Антимонопольного комітету України інших процедурних правил у розгляді справ про порушення конкурентного законодавства може мати наслідком визнання господарським судом відповідного рішення такого органу недійсним лише у випадках, коли відповідне порушення унеможливило або істотно ускладнило з'ясування фактичних обставин, що мають значення для прийняття органом Антимонопольного комітету України правильного рішення у справі, наприклад, порушено право особи, яка бере участь у справі, на подання доказів, клопотань, усних і письмових пояснень (заперечень), пропозицій щодо питань, які виносяться на експертизу, тощо. Якщо порушення органом Антимонопольного комітету України процедурних правил у розгляді справи про порушення конкурентного законодавства не призвело до прийняття неправильного рішення по суті розглянутої ним справи, то у господарського суду з урахуванням положень частини другої статті 59 Закону України «Про захист економічної конкуренції» немає підстав для визнання оспорюваного рішення недійсним.

Статтею 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень; докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 86 ГПК України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно вимог статей 73, 76, 77 та 79 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що оскаржуване рішення № 41 від 06.11.2017 року прийняте Адміністративною колегією Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, з повним з'ясуванням та доведенням обставин, які мають значення для справи, а також з відповідністю висновків, викладених у рішенні, обставинам справи.

З огляду на наведене позовні вимоги відхиляються повністю, а судові витрати у справі покладаються на позивача відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи зібрані докази по справі, пояснення представників сторін та керуючись статтями 129, 232, 236-241 ГПК України

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Суддя О.В. Мандриченко
Дата складання рішення 06.06.2018 р.