КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову в задоволенні відводу

"01" червня 2018 р. Справа№ 925/100/15

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Суліма В.В.

Гаврилюка О.М.

розглядаючи заяву Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" про відвід судді Київського апеляційного господарського суду Верховця Анатолія Анатолійовича від розгляду справи №925/100/15

за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Сбербанк"

на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 05.04.2018

у справі №925/100/15 (суддя: Гура І.І.)

за заявою Публічного акціонерного товариства "Перший український міжнародний банк"

Публічного акціонерного товариства "Сбербанк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Сван"

про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 05.04.2018 відмовлено ПАТ "Сбербанк" у задоволенні скарги на дії розпорядника майна боржника - арбітражного керуючого Звєздічева М.О.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, Публічне акціонерне товариство "Сбербанк" 13.04.2018 (згідно поштового штемпелю на конверті) звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою б/н від 12.04.2018, відповідно до якої просить суд скасувати ухвалу Господарського суду Черкаської області від 05.04.2018 повністю; скаргу ПАТ "Сбербанк" задовольнити повністю, визнати неправомірними дії та бездіяльність арбітражного керуючого Звєздічева М.О. при виконанні обов'язків розпорядника майном в даній справі; усунути арбітражного керуючого Звєздічева М.О. від виконання обов'язків розпорядника майном боржника; внести і направити до Міністерства юстиції України окрему ухвалу щодо арбітражного керуючого Звєздічева М.О. щодо обставин виконання ним своїх обов'язків розпорядника майном на предмет вжиття заходів реагування.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 20.04.2018 апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" у справі № 925/100/15 передана на розгляд суду у складі: головуючий суддя Верховець А.А., суддів Остапенко О.М., Власов Ю.Л.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 23.04.2018 апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 05.04.2018 у справі № 925/100/15 залишено без руху.

03.05.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Публічне акціонерне товариство "Сбербанк", на виконання вимог ухвали суду, надало оригінал платіжного доручення про сплату судового збору № 23112377 від 26.04.2018.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.05.2018, здійсненому у зв'язку з перебуванням у відпустці суддів Остапенка О.М. та Власова Ю.Л., які не є головуючими суддями (суддею-доповідачем), у справі № 925/100/15 сформовано колегію суддів у складі: Верховець А.А. (головуючий суддя), суддів Дикунська С.Я., Пантелієнко В.О.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 04.05.2018 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 05.04.2018 у справі № 925/100/15 та розгляд апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" призначено на 29.05.2018.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.05.2018, здійсненому у зв'язку з перебуванням судді Дикунської С.Я. у відпустці, яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у справі № 925/100/15 сформовано колегію суддів у складі: Верховець А.А. (головуючий суддя), суддів Остапенко О.М., Пантелієнко В.О.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 29.05.2018 апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 05.04.2018 у справі № 925/100/15 прийнято до провадження у визначеному складі колегії суддів.

29.05.2019 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" надійшла заява про відвід суддів Верховця А.А. та Дикунської С.Я.

В обґрунтування вказаної заяви представник ПАТ "Сбербанк", посилаючись на постанову Верховного суду від 18.01.2018 у справі № 565/256/15-ц, зауважує, що головуючий суддя Верховець А.А. відступив від прикладу застосування норм матеріального права Верховним судом та безпідставно зобов'язав ПАТ "Сбербанк" сплатити судовий збір за звернення з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 05.04.2018. Крім того, ПАТ "Сбербанк" стверджує, що суддю Дикунську С.Я. було вибрано автоматизованою системою з невірно завданими параметрами справи та шляхом втручання у роботу автоматизованої системи.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

З урахуванням наведеного, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду дійшла висновку, що наведені скаржником в заяві про відвід обставини - не є підставами для відводу судді Київського апеляційного господарського суду Верховця Анатолія Анатолійовича від розгляду справи №925/100/15, оскільки жодним чином не підтверджують наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді Київського апеляційного господарського суду Верховця Анатолія Анатолійовича під час розгляду справи № 925/100/15.

Відповідно до п.п. 1-3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Верховець А.А. суддів Пантелієнко В.О., Остапенко О.М. розглянувши заяву про відвід суддів Верховця А.А. та Дикунської С.Я. дійшла висновку, що заява скаржника в частині відводу судді Дикунської С.Я. не підлягає розгляду, оскільки суддя Дикунська С.Я. не входить до складу колегії суддів (згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.05.2018), в частині відводу судді Верховця А.А. є необґрунтованою.

У зв'язку з чим, ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 29.05.2018 провадження у справі №925/100/15 зупинено, матеріали справи №925/100/15 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.05.2018 заяву Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" про відвід судді Київського апеляційного господарського суду Верховця Анатолія Анатолійовича від розгляду справи №925/100/15 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Майданевича А.Г., суддів Суліма В.В., Гаврилюка О.М.

Згідно п. 7, п. 11 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід судді Київського апеляційного господарського суду Верховця Анатолія Анатолійовича дійшла висновку про її необґрунтованість, виходячи з наступного.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява №7577/02) від 03.05.2007 суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" про відвід судді Київського апеляційного господарського суду Верховця Анатолія Анатолійовича, суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи на її обґрунтування фактично зводяться до незгоди сторони з процесуальними рішеннями судді, як головуючого у даній справі, що не може бути підставою для його відводу, в розумінні ст. ст. 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

За таких обставин, керуючись ст. 35, 36, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" про відвід судді Київського апеляційного господарського суду Верховця Анатолія Анатолійовича від розгляду справи №925/100/15 відмовити.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді В.В. Сулім

О.М. Гаврилюк