ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

29.05.2018 Справа № 920/98/18

Господарський суд Сумської області, у складі судді Спиридонової Н.О., при секретарі судового засідання Гребенюк С.В., розглянувши матеріали справи № 920/98/18 в порядку загального позовного провадження:

за позовом: Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернеста, буд. 3, м. Київ, 03048, ідентифікаційний код 40108646),

до відповідача: Департаменту інфраструктури міста Сумської міської ради (вул. Горького, буд. 21, м. Суми, 40004, ідентифікаційний код 24013674),

про стягнення 7070,00 грн. на підставі статей 16, 22, 1166 Цивільного кодексу України,

представники сторін:

позивача - Москаленко Д.О.,

відповідача - Мельник Ю.М.

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача на свою користь 7070,00 грн. матеріальної шкоди на підставі статей 16, 22, 1166 Цивільного кодексу України.

14.03.2018 та 15.03.2018 від відповідача до суду надійшли два примірники відзиву на позовну заяву № 144/08-10 від 14.03.2018, в якому відповідач проти позову заперечує та просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, у зв'язку з його безпідставністю та необґрунтованістю, оскільки відповідач вважає, що в даному випадку збитки завдані власнику майна не з вини відповідача, а через метеорологічні явища у формі шквального вітру, які стали причиною зламування та падіння гілки з дерева біля будинку № 13 по вул. Металургів у м. Суми.

10.04.2018 представник позивача подав до суду відповідь на відзив б/н від 10.04.2018 (вх. № 2796 від 10.04.2018), де представник позивача посилаючись на вимоги Закону України «Про благоустрій населених пунктів», Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні», статті 16, 22, 1166 Цивільного кодексу України та Правила благоустрою м. Суми зазначає, що подія під час якої пошкоджено майно позивача (службовий автомобіль) стала можливою в результаті бездіяльності відповідача у сфері благоустрою міста.

У судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги викладені у позовній заяві в повному обсязі.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позову та просив суд відмовити у задоволенні позову.

Згідно ст. 114 ГПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Враховуючи час, наданий сторонам для підготовки до судових засідань в даній справі та для подання витребуваних судом документів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивності судового процесу, суд дійшов висновку, що є підстави для розгляду справи за наявними у ній матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників учасників справи та оцінивши надані докази, суд встановив:

Як стверджує позивач, 26.04.2017 близько 12 год. 27 хв. поблизу будинку № 7 по вулиці Металургів у м. Суми на службовий автомобіль TOYOTA Prius, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні), що належить позивачу, згідно із свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу СХТ 975993 впала гілка дерева, розташованого поблизу будинку № 13 по вулиці Металургів у м. Суми та спричинила пошкодження вітрового скла автомобіля. Зазначений факт підтверджується матеріалами журналу єдиного обліку Сумського відділу поліції ГУНП в Сумській області № 19409 від 26.04.2017.

В обґрунтування розміру спричиненої шкоди у сумі 7070,00 грн., позивач посилався на висновок експертного дослідження № 19/119/9-4/346е від 12.10.2017 Сумського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Відповідно до вищевказаного висновку вартість матеріального збитку становить 7070,00 грн.

Позивач вважає, що саме відповідач повинен відшкодувати суму матеріального збитку у розмірі 7070,00 грн. за пошкодження автомобіля у зв'язку з падінням гілки дерева, яка спричинила пошкодження вітрового скла автомобіля.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» благоустрій населених пунктів це комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля.

Благоустрій населених пунктів передбачає: розроблення і здійснення ефективних і комплексних заходів з утримання територій населених пунктів у належному стані, їх санітарного очищення, збереження об'єктів загального користування, а також природних ландшафтів, інших природних комплексів і об'єктів, організацію належного утримання та раціонального використання територій, будівель, інженерних споруд та об'єктів рекреаційного, природоохоронного, оздоровчого, історико-культурного та іншого призначення (ст. 2 Закону України «Про благоустрій населених пунктів».

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» Управління у сфері благоустрою населених пунктів здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування та інші органи влади в межах їх повноважень.

Статтею 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» встановлено, що до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить:

1) затвердження місцевих програм та заходів з благоустрою населених пунктів;

2) затвердження правил благоустрою територій населених пунктів;

3) створення в разі необхідності органів і служб для забезпечення здійснення спільно з іншими суб'єктами комунальної власності благоустрою населених пунктів, визначення повноважень цих органів (служб);

4) визначення на конкурсних засадах підприємств, установ та організацій (балансоутримувачів), відповідальних за утримання об'єктів благоустрою.

Згідно п. 9 ст. 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення контролю за станом благоустрою та утриманням територій, інженерних споруд та об'єктів, підприємств, установ та організацій, їх озелененням, охороною зелених насаджень, водних об'єктів тощо.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Благоустрій здійснюється в обов'язковому порядку на всій території населеного пункту (села, селища, міста). Фінансування місцевих програм з благоустрою населених пунктів проводиться за рахунок коштів відповідних місцевих бюджетів.

Згідно зі ст. 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» елементами благоустрою є, зокрема, зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об'єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях.

Відповідно до п.п. 10 п. 1 ст. 42 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до відповідальності за порушення законодавства у сфері благоустрою населених пунктів притягуються особи, винні у неналежному утриманні об'єктів благоустрою.

Рішенням Сумської міської ради від 30.03.2016 № 530-МР затверджено Положення про департамент інфраструктури міста Суми Сумської міської ради, яким регламентована компетенція даного виконавчого органу ради.

Згідно п. 1.6 Положення департамент є виконавчим органом сумської міської ради та самостійною юридичною особою, що забезпечує організацію здійснення власних повноважень та делегованих повноважень органів виконавчої влади, визначених підпунктами 1, 4, 5, 7 пункту «а» та підпунктом 2 пункту «б» статті 27, підпунктами 5, 8 пункту «а» статті 28, підпунктом 3 пункту «а» статті 29, підпунктами 1, 2, 3, 4 ,5, 6, 7, 10, 11, 12, 14, 15, 16 пункту «а» та підпунктами 1, 2, 5 пункту «б» статті 30, підпунктами 1, 2, 3 пункту «а» та підпунктами 1, 7, 7-1, 11, 12 пункту «б» частини першої та частиною другою статті 33, підпунктом 1 пункту «б» частини 1 статті 38 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Відповідно до п. 3.1.8, п. 3.1.9 Положення основними завданнями Департаменту є здійснення заходів з благоустрою міста у межах комунального замовлення. Обстеження та видалення зелених насаджень.

Забезпечує, як компетентний орган з питання видалення зелених насаджень, функціонування постійно діючої комісії з питань обстеження та видалення зелених насаджень на території міста та визначає їх відновну вартість (п. 3.2.38 Положення).

Таким чином, департамент інфраструктури міста, відповідно до повноважень, визначений як компетентний орган з питання видалення зелених насаджень, що діє у порядку передбаченому нормами чинного законодавства, а саме: відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 № 1045 «Про затвердження «Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах» (далі - Порядок № 1045) передбачено порядок згідно якого здійснюється видалення зелених насаджень.

Рішенням Сумської міської ради від 26.12.2014 № 3853-МР затверджені Правила благоустрою міста Суми.

Вищевказані Правила визначають порядок здійснення благоустрою та утримання територій об'єктів благоустрою міста Суми, регулюють права та обов'язки учасників правовідносин у сфері благоустрою території міста, визначають здійснення ефективних і комплексних заходів утримання території населених пунктів у належному стані, їх санітарного очищення, збереження об'єктів загального користування, а також природних ландшафтів, інших природних комплексів і об'єктів, створення умов для реалізації прав та виконання обов'язків суб'єктами у сфері благоустрою населених пунктів. Правила зазначають організацію належного утримання та раціонального використання території, будівель, інженерних споруд та об'єктів рекреаційного, природоохоронного, оздоровчого, історико-культурного та іншого призначення.

Відповідно до п.п. 1 п. 3.1 розділу 3 Правил благоустрій здійснюється в обов'язковому порядку на всій території міста Суми.

Правилами благоустрою встановлено, що відповідальність за збереження зелених насаджень, догляд за ними, видалення сухостійних, пошкоджених хворобами та шкідниками зелених насаджень, знищення бур'янів покладається на: 1) балансоутримувачів об'єктів благоустрою державної чи комунальної власності; 2) установи, організації, підприємства на своїх та прилеглих територіях; 3) власників чи користувачів земельних ділянок, які відведені під будівництво; 4) осіб, уповноважених органом місцевого самоврядування, на безхазяйних територіях, пустирях; 5) власників або користувачів приватних садиб і прилеглих до них територій.

Видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в порядку затвердженому Кабінетом Міністрів України.

Згідно вказаних Правил, орган державної влади та орган місцевого самоврядування, підприємство та балансоутримувач несуть відповідальність за виконання затверджених заходів у повному обсязі.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 13 та п. 2 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до об'єктів благоустрою населених пунктів належать прибудинкові території, а елементами благоустрою є, зокрема, зелені насадження на прибудинкових територіях.

Відповідно до ст. 25 та ч. 7 ст. 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. Правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади з питань житлово-комунального господарства за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади.

Водночас, згідно з п. 5.5 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 № 105 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 27.07.2006 за № 880/12754, відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є:

на об'єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об'єктів;

на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства;

на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій;

на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування;

на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.

З матеріалів справи вбачається, що 06.12.2017 Управлінням патрульної поліції в м. Суми Департаменту патрульної поліції направлено лист № 11440 до Департаменту інфраструктури міста Сумської міської ради з метою встановлення суб'єкта господарювання у якого перебуває на балансі об'єкт благоустрою на прибудинковій території по вул. Металургів, 13, м. Суми, а також отримання інформації щодо обстеження зелених насаджень працівниками Департаменту протягом 2016-2017 років.

Листом № 4237/05.01.0106 від 14.12.2017 Департамент інфраструктури міста Сумської міської ради надав відповідь на лист відповідача від 06.12.2017, в якій зазначив, що житловий будинок за адресою по вул. Металургів, 13, м. Суми обслуговується та утримується. Дерева, кущі та газони цієї земельної ділянки не являються об'єктами благоустрою і не обліковуються, ні за департаментом інфраструктури міста, ні за іншими юридичними чи фізичними особами, оскільки вони висаджувались мешканцями даного житлового будинку у 80-х роках минулого століття. Крім того, відповідач повідомив, що у 2017 році обстеження зелених насаджень за цією адресою комісією департаменту інфраструктури міста не проводилось, так як для цього не було підстави (заяви від юридичної або фізичної особи). Крім того, відповідач додав до листа копію акту обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню від 07.07.2016.

З акту № 183 від 07.07.2016 обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню вбачається, що комісією були оглянуті зелені насадження за адресою: м. Суми, вул. Металургів 15, 17, 13 з переліком зелених насаджень, що підлягають видаленню, за яким підлягали видаленню дерева біля будинків № 15, № 17 (а.с. 41-42).

Тобто, дерево, з якого відламалася і впала на автомобіль поивача гілка, видаленню не підлягало.

За даними Сумського обласного центру з гідрометеорології, вказаними у листі від 24.05.2017 № 03-36/6/137 26.04.2017 максимальна швидкість вітру становила 21м/с; згідно «Настанови по службі прогнозів та попереджень про небезпечні і стихійні явища погоди» така швидкість вітру відноситься до небезпечних метеорологічних явищ.

Як зазначає відповідач, за період з 01.01.2017 по 26.04.2017 жодних звернень, заяв та повідомлень щодо необхідності обрізання гілок чи самого дерева, що знаходиться на прибудинковій території біля будинку № 13 по вул. Металургів до департаменту інфраструктури міста не надходило.

Позивач в обґрунтування своїх вимог посилається на висновок експертного дослідження № 19/119/9-4/346е від 12.10.2017 та матеріали журналу єдиного обліку Сумського відділу ГУНП в Сумській області № 19409 від 26.04.2017.

З тексту висновку ДОП Сумського відділу поліції від 04.05.2017 вбачається, що в ході проведення перевірки повідомлення від Скрипченко були допитані гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_4 які повідомили, що коли вони знаходились за адресою м. Суми, вул. Металургів, 7 під час оформлення ДТП працівниками поліції то на їх службовий автомобіль TOYOTA Prius д.н. НОМЕР_1 під час сильного вітру зламалась гілка та впала на автомобіль, при цьому пошкодила лобове скло.

В протоколі огляду місця події від 26.04.2017 встановлено, що автомобіль TOYOTA Prius, номерний знак НОМЕР_1, розташований передньою частиною в сторону буд 7А (дитячий садок) по вул. Металургів з правого боку буд 9, задньою частиною направлений до проїзної частини вул. Металургів. Відстань між дорогою та автомобілем близько 50 м.

Як зазначає відповідач, посадовими особами департаменту інфраструктури 26.04.2017 здійснено виїзд до місця події, де встановлено, що під час сильного вітру від дерева відкололась невелика гілка, яка впала біля буд. 13 по вул. Металургів, при цьому патрульний автомобіль знаходився далеко від місця падіння, як і зазначено в протоколі огляду місця події.

До матеріалів справи позивачем не надано фото з місця пригоди. В додатку 1 до висновку експертного дослідження № 19/119/9-4/346е міститься зображення пошкодження автомобіля, і з них не вбачається, що автомобіль пошкоджено саме у зв'язку із падінням гілки з дерева, як зазначено у позові, а не щось інше. В протоколі огляду місця події також не зазначено стан дерева, лише підтверджено факт сильного вітру.

Відповідно до п. 2 Порядку № 1045 видалення зелених насаджень здійснюється у разі: будівництва об'єкта архітектури на підставі документів, визначених частиною першою статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самосійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 сантиметрів; ліквідації аварійної ситуації на інженерних мережах населеного пункту; відновлення світлового режиму в житловому приміщенні, що затіняється деревами; проведення ремонтних та експлуатаційних робіт в охоронній зоні повітряних ліній електропередачі, на трансформаторній підстанції і розподільному пункті системи енергопостачання, мережі водо-, теплопостачання та водовідведення, телекомунікаційній і кабельній електромережі; досягнення деревом вікової межі; провадження господарської діяльності на території розсадників з вирощування декоративних дерев та кущів; ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації.

Пунктом 3 Порядку № 1045 передбачено, що видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється: за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (далі - компетентний орган) на підставі ордера (крім випадків, передбачених пунктами 7-10 цього Порядку).

Підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою.

Згідно зі ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право.

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення:

1) протиправної поведінки;

2) шкоди та її розміру;

3) причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою;

4) вини.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Важливим елементом доказування наявності шкоди є встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі,- наслідком такої протиправної поведінки.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що про можливу аварійність дерева, яке пошкодило автомобіль позивача, було відомо (скарги мешканців будинку, перехожих тощо), що зобов'язувало б відповідача провести спеціальне дослідження цього дерева, оскільки в день падіння гілки з дерева мали місце поривчасті вітри швидкістю 21 м/с (швидкість вітру 15-24 м/с вважається небезпечним явищем).

Таким чином, суд дійшов висновку про невідповідність складових елементів шкоди, у тому числі: факту заподіяння шкоди діями (бездіяльністю) відповідача, вини відповідача у неналежному утриманні об'єктів благоустрою та протиправності його дій (бездіяльності), безпосереднього причинного зв'язку між діями (бездіяльністю) відповідача та спричиненою позивачу шкодою у зв'язку з падінням гілки дерева, яка за твердженнями заявника спричинила пошкодження вітрового скла автомобіля.

У відповідності до вимог статей 13, 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 77 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що подані позивачем та наявні в матеріалах справи документи не є належними та допустимими доказами, що підтверджують позовні вимоги щодо стягнення з відповідача 7070,00 грн. суми відшкодування майнової шкоди за пошкодження автомобіля.

Судові витрати по сплаті судового збору згідно ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 73, 74, 76-79, 91, 123, 129, 233, 236- 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

1. В задоволенні позовних вимог відмовити

Повний текст рішення складено 04.06.2018.

Згідно статті 241 Господарського процесуального кодексу України, рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до статті 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Суддя Н.О. СПИРИДОНОВА