Р І Ш Е Н Н Я

06 червня 2018 року Справа № 913/118/18

Провадження №1/913/118/18

За позовом Управління капітального будівництва Луганської обласної державної адміністрації, м. Сєвєродонецьк Луганської області

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Теплотермо", м. Сєвєродонецьк Луганської області

про розірвання договору та стягнення 431528 грн. 79 коп.

Суддя Зюбанова Н.М.

Секретар судового засідання - Романенко Т.М.

В засіданні брали участь:

від позивача - Мілоградський О.О., представник за довіреністю № 1 від 22.01.2018;

від відповідача - представник не викликався;

Суть спору: про розірвання договору будівельного підряду № 24 від 11.07.2016 та стягнення суми невикористаного авансу у розмірі 339252 грн. 00 коп., 44781 грн. 38 коп. пені, 47495 грн. 41 коп. штрафу, які виникли при розрахунках за вказаним договором (з урахуванням заяви позивача за листом від 04.05.2018 № 66/11-391 про зміну предмету позову).

Так, ухвалою від 29.03.2018 суд відкрив провадження у цій справі, а 21.05.2018 закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду.

07.05.2018 позивач звернувся до суду з заявою від 04.05.2018 № 66/11-391 про зміну предмету позову, в якій заявив вимоги про розірвання договору будівельного підряду № 24 від 11.07.2016 та стягнення з ТОВ "Теплотермо" на користь Управління капітального будівництва Луганської обласної державної адміністрації невикористаного авансу - 339252 грн. 00 коп., пені у розмірі 44781 грн. 38 коп. та штрафу у сумі 47495 грн. 41 коп. Вказана заява судом прийнята до розгляду, оскільки у відповідності до ст. 46 ГПК України до закінчення підготовчого провадження позивач має право змінити предмет або підстави позову.

В обґрунтування позовних вимог про стягнення вказаних вище сум Управління капітального будівництва Луганської обласної державної адміністрації посилається на неналежне виконання відповідачем п. 4.2 договору (у редакції додаткової угоди № 5 від 01.06.2017), за умовами яких замовник перераховує підряднику аванс, розмір якого не може перевищувати 50 відсотків річного обсягу робіт. Підрядник зобов'язався використовувати отриманий аванс на придбання матеріалів та відзвітувати за його використання протягом трьох місяців з дня отримання. По закінченню вказаного терміну невикористана сума авансу повертається замовнику.

Оскільки, як зазначає позивач, відповідачем не виконані будівельні роботи на загальну суму 678505 грн. 90 коп. та не відпрацьовано аванс у сумі 339252 грн. 00 коп., який підлягає обов'язковому поверненню на рахунок замовника, останній звернувся до суду.

Також у зв'язку з порушенням договірних зобов'язань нараховані додаткові вимоги у вигляді 44781 грн. 38 коп. пені та 47495 грн. 41 коп. штрафу.

Відповідачем відзив на позовну заяву не наданий, позов не оспорений, тому суд розглядає справу за наявними матеріалами, що передбачено ч. 9 ст. 165 та ч. 2 ст. 178 ГПК України.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши представника позивача, суд встановив, що спір між сторонами виник з наступних причин.

Так, 11.07.2016 між Управлінням капітального будівництва Луганської обласної державної адміністрації (позивачем) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Теплотермо" (відповідачем) було укладено договір будівельного підряду № 24, за умовами якого підрядник (відповідач) прийняв зобов'язання на свій ризик виконати відповідно до проектно-кошторисної документації і умов договору та здати у встановлений строк закінчені будівельні роботи, а замовник (позивач) зобов'язався прийняти і оплатити будівельні роботи: "Реконструкція покрівлі Передільського сільського будинку культури, розташованого за адресою: вул. Центральна, 43 "Б", с. Передільське, Станично-Луганського району Луганської області" (п.п. 1.1, 1.2 договору).

Сторони домовились, що ціна предмету договору визначається на підставі договірної ціни, розрахованої відповідно до вимог ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 та складає 1420645,20 грн., у т.ч. ПДВ (20%) - 236774,20 грн., у тому числі: на 2016 рік - 742139,30 грн., у т.ч. ПДВ 20%; на 2017 рік - 678505,90 грн., у т.ч. 20% ПДВ (п. 3.1 договору та додаткової угоди № 5 від 01.06.2017 до договору).

За умовами п.п. 4.1, 4.2 договору та додаткових угод № 1 від 30.09.2016 та № 5 від 01.06.2017 до договору передбачено, що фінансування об'єкту здійснюється за рахунок коштів обласного бюджету, які мають цільове призначення і використовуються тільки на оплату за виконані роботи за даним договором. Замовник має право перерахувати підряднику аванс, розмір якого не може перевищувати 50 відсотків вартості річного обсягу робіт. Підрядник зобов'язується використовувати отриманий аванс на придбання матеріалів та відзвітувати за його використання протягом трьох місяців з дня отримання. По закінченню вказаного терміну невикористана сума авансу повертається замовнику.

Розрахунок за виконані роботи проводиться в межах фактичних надходжень грошових коштів на розрахунковий рахунок замовника шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника. Замовник здійснює оплату на підставі підписаних актів приймання виконаних робіт та довідок про вартість виконаних робіт та витрати (примірні форми № КБ-2в і № КБ-3 відповідно до ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), підписаних сторонами, які складаються підрядником по мірі готовності окремих робіт. Замовник підписує акти протягом 5-ти робочих днів з дня їх надання підрядником, або в цей же термін надає обґрунтовані причини відмови від їх підписання ( п.п. 4.3, 4.4 договору).

Як встановлено судом, платіжним дорученням від 14.07.2016 № 20 на суму 417000,00 грн.. позивач перерахував відповідачу аванс для придбання матеріалів, що підтверджено належним чином.

Згідно акту № 1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2016 року, який підписаний замовником та підрядником, підтверджено виконання робіт на суму 742139,30 грн.

Згідно платіжного доручення від 06.12.2016 № 535 на суму 325139,30 грн. перераховано оплату за виконані роботи. Таким чином, з урахуванням вказаної вище суми авансу виконані роботи сплачені повністю.

За платіжним дорученням від 08.06.2017 № 356 на суму 339252,00 грн. позивач перерахував відповідачу вдруге аванс на придбання матеріалів, оскільки залишились невиконаними роботи на загальну суму 678505,70 грн., виходячи з ціни договору 1420645,20 (п. 3.1 договору у редакції додаткової угоди № 5 від 01.06.2017) та виконаної роботи.

У відповідності до умов п. 2.1 договору та додаткової угоди № 4 від 28.04.2017 до договору початок виконання робіт - з 11.07.2016, закінчення виконання робіт - 25.12.2017.

Пунктом 7.3.7 договору передбачено право замовника в односторонньому порядку розірвати договір з підрядником при систематичному порушенні підрядником строків надання актів форми № КБ-2в і № КБ-3, підтверджуючих документів щодо виконаних робіт.

При розірванні договору в односторонньому порядку, сторони інформують одна одну за 10 днів до набрання чинності цього рішення. При цьому розірвання договору не звільняє сторони від виконання своїх зобов'язань (п.10.8 договору).

Сторона, що прийняла рішення про розірвання цього договору або призупинення його дії повинна повідомити про це письмово іншу сторону не менше ніж за 10 днів до вступу в дію такого рішення і, якщо на протязі цього строку обставини, що зумовили таке рішення, суттєво не змінились, сторона, що виявила ініціативу, має право розірвати цей договір з дотриманням вимог чинного законодавства України (п. 12.4 договору).

Відповідно до п. 10.10 договору та додаткової угоди № 3 від 29.12.2016 до договору, договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами і діє до 31.12.2017, але в будь-якому разі до повного виконання сторонами взятих на себе зобов'язань.

Встановивши фактичні обставини справи, оцінивши доводи сторін та надані ними докази у сукупності, суд дійшов висновку про часткову обгрунтованість позову та його неповне задоволення, виходячи з наступного.

Так, правове регулювання правовідносин підряду здійснюється главою 61 Цивільного кодексу України. Зокрема, відповідно до ч.1 ст. 837 ЦК України за договором підряду, одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно з ч. 1 ст. 853 ЦК України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Частиною 1 ст. 854 ЦК України передбачено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

При розгляді справи судом встановлено, що відповідачем не виконано робіт на суму 678505 грн. 90 коп., оскільки згідно акту № 1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2016 року підтверджено виконання робіт на суму 742139 грн. 30 коп., а ціна договору складає 1420645 грн. 20 коп.

За платіжними дорученнями від 14.07.2016 № 20 на суму 417000,00 грн. та від 06.12.2016 № 535 на суму 325139 грн. 30 коп. позивач перерахував відповідачу гроші за виконані роботи, що підтверджено належним чином.

Таким чином, відповідач у ході виконання договору не підтвердив використання авансу, одержаного від позивача за платіжним дорученням від 08.06.2017 № 356 на суму 339252,00 грн., а також не виконав робіт на суму 678505 грн. 90 коп., у той час, як згідно зі ст. 629 ЦК України договір є обов'язковим для виконання сторонами.

У відповідності зі ст. ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання не допускається, зобов'язання має виконуватись належним чином, зокрема, відповідно до умов договору.

Згідно з приписами ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідносини, у яких одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь іншої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші), чи утриматися від виконання певних дій, а інша сторона має право вимагати виконання такого обов'язку.

Умовами п. 2.5 договору передбачено, що порушення підрядником граничних строків виконання робіт є підставою для розірвання цього договору.

Також замовник вправі в односторонньому порядку розірвати договір з підрядником при систематичному порушенні підрядником строків надання актів форми КБ-2в і КБ-3, підтверджуючих документів щодо виконаних робіт.

Як свідчать матеріали справи, позивач не скористався цими умовами договору, а обрав шлях розірвання договору у судовому порядку, оскільки за листом від 15.02.2018 № 66/11-137 звернувся до ТОВ "Теплотермо" з пропозицією про розірвання договору будівельного підряду № 24 від 11.07.2016 (арк. справи 43-44). Також у цьому листі запропоновано відповідачу повернути невикористаний аванс до 01.03.2018, а при невиконанні цих умов Управління капітального будівництва Луганської ОДА повідомило підрядника про намір звернутися до суду за розірванням договору.

Загальні підстави розірвання договору визначені статтями 651, 652 ЦК України. Зокрема, відповідно до ст. 651 ЦК України договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

У зв'язку з тим, що у справі відсутні докази виконання підрядником (відповідачем) робіт на суму 678505 грн. 90 коп., у т.ч. на суму одержаного авансу, порушені строки виконання робіт, які визначені календарним графіком до 25.12.2017, суд вважає, що має місце істотне порушення договору будівельного підряду № 24, укладеного 11.07.2016 між Управлінням капітального будівництва Луганської обласної державної адміністрації та ТОВ "Теплотермо", а тому вимоги позивача про його розірвання визнаються судом обґрунтованими та задовольняються.

Щодо стягнення 339252 грн. 00 коп. невикористаного авансу, то обов'язок по його поверненню прямо передбачено п. 4.2 договору, за яким підрядник зобов'язується використати отриманий аванс на придбання матеріалів та відзвітувати за його використання протягом трьох місяців з дня отримання. По закінченню вказаного терміну невикористана сума авансу повертається замовнику.

За таких обставин у цій частин позов також є обґрунтованим та судом задовольняється.

В частині позовних вимог, пов'язаних з відповідальністю підрядника за несвоєчасне виконання будівельних робіт, то договором передбачено, що за порушення строків, передбачених п. 2.1 договору з вини підрядника, він виплачує замовнику пеню у розмірі 0,1 відсотка вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості (п. 10.6 договору).

Згідно п. 10.8 укладеного договору сторони обумовили, що при розірванні договору в односторонньому порядку сторони не звільняються від виконання своїх зобов'язань, а саме: підрядник - від виконання робіт на суму вже отриманого фінансування у відповідності з будівельними нормами і правилами та у встановлені графіком строки виконання робіт; замовник - від оплати договірної ціни пропорційно виконаним підрядником робіт.

У відповідності до письмових пояснень позивача від 17.05.2018 № 66/11-423 пеню нараховано з 26.12.2017 по 01.03.2018 (за 66 днів), але суд вважає, що період прострочення має закінчуватися 14.02.2018, оскільки 15.02.2018 позивач звернувся з пропозицією про повернення авансу та розірвання договору.

Таким чином пеня в сумі 34603 грн. 50 коп., яка розрахована наступним чином: 678505,90 : 100% х 0,1% х 51 (з 26.12.2017 по 14.02.2018), підлягає до стягнення з відповідача, який порушив строки виконання робіт за договором будівельного підряду від 11.07.2016 № 24.

Нарахування штрафу у сумі 47495 грн. 41 коп. у розмірі 7% від вартості невиконаних робіт (678505,90 грн.) відповідає договору та ст. 231 ГК України, тому ці вимоги задовольняються судом.

За таких обставин позов задовольняється частково у вказаних вище сумах невикористаного авансу, пені та штрафу. У задоволенні вимог по пені на суму 10177 грн. 88 коп. слід відмовити за необгрунтованістю.

Судові витрати у вигляді судового збору у сумі 6320 грн. 26 коп. покладаються на відповідача пропорційно розміру задоволених вимог згідно з п. 3 ч. 4 ст. 129 ГПК України та повністю у сумі 1762 грн. 00 коп. з вимоги немайнового характеру про розірвання договору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 129, ч. 9 ст. 165, ч. 2 ст. 178, ст. ст. 232-233, 236-241 ГПК України, суд

в и р і ш и в :

1. Позов Управління капітального будівництва Луганської обласної державної адміністрації, м. Сєвєродонецьк Луганської області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Теплотермо", м. Сєвєродонецьк Луганської області про розірвання договору будівельного підряду № 24 від 11.07.2016, стягнення 339252 грн. 00 коп. невикористаного авансу, 44781 грн. 38 коп. пені та 47495 грн. 41 коп. штрафу задовольнити частково.

2. Розірвати договір будівельного підряду № 24, укладений 11.07.2016 між позивачем - Управлінням капітального будівництва Луганської обласної державної адміністрації, ідент. код 0401155 та відповідачем Товариством з обмеженою відповідальністю "Теплотермо", ідент. код 39978552.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Теплотермо", м. Сєвєродонецьк Луганської області, проспект Гвардійський, будинок 12, офіс 409, ідент. код 39978552 на користь Управління капітального будівництва Луганської обласної державної адміністрації, м. Сєвєродонецьк Луганської області, проспект Центральний, буд. 59, ідент. код 0401155 - 339252 грн. 00 коп. невикористаного авансу, 34603 грн. 50 коп. пені, 47495 грн. 41 коп. штрафу та 8082 грн. 26 коп. судового збору, видати наказ позивачу після набрання рішенням законної сили.

4. У задоволенні решти позовних вимог щодо пені відмовити.

У відповідності до ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно зі ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 20 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення виготовлене 11.06.2018.

Суддя Н.М.Зюбанова