ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2018 року

м. Київ

Справа № 911/1280/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Булгакової І.В. (головуючий), Львова Б.Ю. і Селіваненка В.П.,

за участю секретаря судового засідання - Хоменко І.М.,

учасники справи:

позивач - корпорація "Українська універсальна агропромислова біржа",

представник позивача - Кеба А.В. адвокат ( довіреність від 16.01.2018 б/н, ордер від 30.05.2018 № 403762, свідоцтво від 25.09.2008 № 3435); Андрієнко Є.М. керівник (довідка від 07.03.2013 № 636900),

відповідач - публічне акціонерне товариство "Київобленерго",

представник відповідача - Васильєв Д.В. адвокат (договір від 23.10.2017 б/н, ордер від 15.12.2017 № 081167, свідоцтво від 24.10.2002 № 2117/10),

розглянув касаційну скаргу корпорації "Українська універсальна агропромислова біржа"

на рішення господарського суду Київської області від 30.08.2017 (головуючий суддя Бацуца В.М.)

постанову Київського апеляційного господарського суду від 13.11.2017 (головуючий Алданова С.О., судді: Зубець Л.П. і Мартюк А.І.)

у справі № 911/1280/17

за позовом корпорації "Українська універсальна агропромислова біржа" (далі - Корпорація)

до публічного акціонерного товариства "Київобленерго" (далі - Товариство),

про визнання незаконним рішення комісії та скасування оперативно-господарської санкції.

За результатами розгляду касаційної скарги Касаційний господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Корпорація звернулась до господарського суду Київської області з позовом до Товариства (з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог) про визнання незаконним та скасування рішення комісії Товариства по розгляду акта від 15.03.2017 № К034108 про порушення Правил користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ), оформленого протоколом від 29.03.2017 № 046 та скасування оперативно-господарської санкції, застосованої відносно Корпорації у вигляді донарахування 405 047,75 грн. вартості необлікованої електроенергії внаслідок порушення ПКЕЕ, застосованої Товариством на підставі рішення комісії по розгляду акта від 15.03.2017 № К 034108 про порушення ПКЕЕ оформленого протоколом від 29.03.2017 № 046.

Позовні вимоги (з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог) мотивовані тим, що пошкодження засобу обліку електричної енергії було здійснено невідомими особами, у зв'язку з чим Корпорація зверталась до правоохоронних органів, що свідчить про відсутність вини Корпорації, а також доводами про невірність здійснення розрахунку обсягу і вартості не облікованої електричної енергії.

Рішенням господарського суду Київської області від 30.08.2017, залишеним без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 13.11.2017, у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Рішення судів попередніх інстанцій мотивовані тим, що:

- Корпорація не виконала своїх обов'язків передбачених пунктом 10.2 ПКЕЕ, що виражається у бездіяльності щодо додержання вимог нормативно-технічних документів та умов договору споживачем, а саме забезпечення належного технічного стану своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України та своєчасного вжиття відповідних заходів для усунення виявлених порушень;

- рішення комісії Товариства з розгляду акта від 15.03.2017 № К 034108 відповідає положенням ПКЕЕ та іншим нормативно-правовим актам України.

Не погоджуючись з рішеннями судів попередніх інстанцій, Корпорація звернулась до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржувані рішення судів попередніх інстанцій та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що суди попередніх інстанцій залишили поза увагою факт пошкодження засобу обліку електричної енергії, у зв'язку з чим відсутня вина Корпорації у пошкодженні засобу обліку, а також тим, що судами не застосовано норми права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Товариство подало відзив на касаційну скаргу, в якому, посилаючись на законність і обґрунтованість оскаржуваних судових рішень, просить залишити їх без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.

Перевіривши повноту встановлення попередніми судовими інстанціями обставин справи та правильність застосування ними норм матеріального і процесуального права, заслухавши доповідь судді-доповідача та пояснення представників сторін, Касаційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги з огляду на таке.

Місцевим та апеляційним господарськими судами у справі встановлено, що Корпорація станом на 15.03.2017 була споживачем електричної енергії, постачання якої здійснювало Товариство, на підставі відповідного договору про постачання електричної енергії від 28.10.2010 № 612, укладеного між сторонами.

Представниками Товариства було передано уповноваженим представникам Корпорації (споживачу) на відповідальне збереження прилади обліку та пломби, встановлені на них, згідно з переліком, про що було складено акт від 25.08.2016 № 246137.

15.03.2017 комісією у складі працівників Товариства за участю представника Корпорації було проведено перевірку користування споживачем електричною енергією, за результатами якої складено акт про порушення від 15.03.2017 № К034108, яким встановлено порушення споживачем ПКЕЕ (пункту 6.40.), а саме встановлено відсутність пломб енергопостачальної організації Товариства на вимірювальній колодці; кола напруги на вимірювальній колодці розколочені, електроенергія, що споживається приладом обліку, не враховується.

29.03.2017 комісією Товариства проведено засідання з розгляду акта від 15.03.2017 № К034108 про порушення ПКЕЕ, на якому було вирішено, зокрема, провести розрахунок згідно з пунктом 6.40 ПКЕЕ за період з 25.10.2016 по 15.03.2017 та пункту 2.5 Методики. Порушення кваліфіковано як таке, що виникло з вини споживача, вчинене відкритим способом, про що за наслідками проведення зазначеного засідання комісії Товариства було складено протокол від 29.03.2017 № 046 засідання комісії з розгляду акта від 15.03.2017 № К034108 про порушення ПКЕЕ.

Причиною виникнення спору в даній справі стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання незаконним та скасування рішення комісії Товариства по розгляду акта від 15.03.2017 № К034108 про порушення ПКЕЕ, оформленого протоколом від 29.03.2017 № 046 та скасування оперативно-господарської санкції, застосованої відносно Корпорації у вигляді донарахування 405 047,75 грн. вартості необлікованої електроенергії внаслідок порушення ПКЕЕ, застосованої Товариством на підставі рішення комісії по розгляду акта від 15.03.2017 № К 034108 про порушення ПКЕЕ, оформленого протоколом від 29.03.2017 № 046.

Приймаючи рішення у справі, суди виходили з того, що згідно з пунктом 2.1 ПКЕЕ межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності між споживачем (субспоживачем) і електропередавальною організацією (основним споживачем) за технічний стан і обслуговування суміжних електроустановок фіксуються в акті розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін.

Межа експлуатаційної відповідальності може не збігатися з межею балансової належності, яка визначається правом власності споживача і електропередавальної організації (основного споживача) на окремі елементи електричної мережі, про що зазначається в акті розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін.

Пунктами 3.1, 3.2, 3.3 ПКЕЕ встановлено, що електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Розрахункові засоби обліку електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог "Правил устройства электроустановок", цих Правил та проектних рішень.

Відповідальність за технічний стан засобів обліку несе та організація, на балансі якої вони перебувають, або організація, яка здійснює їх експлуатацію на підставі відповідного договору.

Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідно до статті 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання електроенергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією, виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Враховуючи зазначене, саме Корпорація несе відповідальність за технічний стан засобів обліку, встановлених на її об'єкті, їх збереження і цілісність пломб, встановлених на них.

Згідно з пунктом 3.31 ПКЕЕ розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації.

Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін.

У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін.

Пунктом 3.32 ПКЕЕ передбачено, що при пломбуванні оформляється акт про пломбування.

У акті про пломбування мають бути зазначені: місце встановлення кожної пломби, сторона, яка її встановила, сторона, відповідальна за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб на них.

Акт про пломбування обліку підписується керівниками або уповноваженими особами сторін, які брали участь у пломбуванні обліку.

Відповідно до пункту 3.33 ПКЕЕ електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку.

Технічна перевірка здійснюється електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на три роки.

Роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача, а в разі, якщо споживач купує електричну енергію у постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом - додатково в присутності представників постачальника за нерегульованим тарифом, та оформляються актом про проведені роботи із зазначенням в акті прізвища уповноваженого представника електропередавальної організації, який проводив роботи, та номера його службового посвідчення, підстави проведення технічної перевірки або контрольного огляду засобу обліку та детального опису результатів обстеження.

Згідно з пунктом 3.34 ПКЕЕ будь-які роботи, пов'язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом.

Роботи з розпломбування, випробування, вимірювання, зміни схеми розрахункового обліку, заміни типу розрахункового обліку електричної енергії без оформлення акта в присутності уповноважених осіб споживача та електропередавальної організації (постачальника електричної енергії) не допускаються.

Під час проведення зазначених робіт розрахунковий облік обсягу електричної енергії здійснюється за тимчасовими схемами, узгодженими з постачальником електричної енергії. У разі неможливості створення тимчасових схем розрахункового обліку розрахунки за електричну енергію, спожиту протягом часу проведення вищезазначених робіт, здійснюються відповідно до порядку, погодженого заінтересованими сторонами.

Після закінчення робіт засоби обліку опломбовуються та передаються на збереження згідно з процедурою, визначеною пунктами 3.31-3.32 ПКЕЕ.

Пунктами 6.40, 6.41, 6.42 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов'язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії.

У разі звернення споживача до суду щодо оскарження рішення комісії споживач впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу повідомляє про це постачальника електричної енергії (до прийняття постачальником електричної енергії рішення про обмеження або відключення електропостачання) та надає копію зареєстрованої в канцелярії суду позовної заяви. У разі неотримання постачальником електричної енергії ухвали про відкриття провадження у справі впродовж 20 робочих днів з дня реєстрації позовної заяви канцелярією суду постачальник електричної енергії може звернутись до суду щодо встановлення факту порушення провадження у справі.

На період розгляду судом спірних питань щодо порушення споживачем цих Правил обмеження та відключення електропостачання такого споживача, пов'язане з оскаржуваним фактом порушення, не здійснюється.

У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення. Оплачені споживачем за рішенням комісії кошти постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) має право зарахувати як погашення існуючої заборгованості цього споживача з найдавнішим терміном її виникнення (який не перевищує трьох років), у разі відсутності заборгованості - зараховує ці кошти в рахунок майбутніх розрахункових періодів або, за заявою споживача, повертає оплачені ним кошти.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що у матеріалах справи відсутні, а Корпорацією не надано належних та допустимих доказів на спростування фактів порушень ПКЕЕ, викладених в акті від 15.03.2017 № К034108.

Також судами встановлено, що оскаржуване рішення комісії з розгляду акта від 15.03.2017 № К034108 про порушення ПКЕЕ, оформлене протоколом від 29.03.2017, було прийнято комісією Товариства з дотриманням положень ПКЕЕ та інших нормативно-правових актів України, оскільки встановлені в акті про порушення від 15.03.2017 № К034108 та у спірному рішенні порушення ПКЕЕ підтверджуються фотоматеріалами, наявними у матеріалах справи.

Що ж до посилань Корпорації на пункт 6.20 ПКЕЕ щодо невірного розрахунку розміру оперативно-господарських санкцій, то судами з'ясовано, що з боку Корпорації було порушено ПКЕЕ, у результаті чого було виявлено недооблік електричної енергії в електроустановках належних Корпорації.

Відповідно до пункту 10.2 ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов'язаний: додержуватись вимог нормативно-технічних документів та умов договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень.

Згідно з пунктом 5.5.3 ПКЕЕ по закінченню встановленого нормативно-технічною документацією терміну експлуатації технологічні системи та електроустановки повинні підлягати технічному діагностуванню.

Завданням діагностування технічного стану електроустановок є визначення технічного стану електроустановок (справна, несправна, працездатна, непрацездатна); визначення місця можливої відмови або несправності: прогнозування технічного стану електроустановки.

Порядок відшкодування обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ визначається Методикою затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562 (далі - Методика).

Крім того, пунктом 4.4 договору про постачання електричної енергії від 28.10.2010 № 612 передбачено, що у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов'язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акта. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта в акті робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

Таким чином, Корпорація не виконувала свої обов'язки, передбачені пунктом 10.2 ПКЕЕ, що виражається в бездіяльності щодо додержання вимог нормативно-технічних документів та умов договору споживачем, забезпечення належного технічного стану своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України та своєчасного вжиття відповідних заходів для усунення виявлених порушень.

Розрахунок Товариством здійснено за період з 25.08.2016 (дата передачі на відповідальне збереження приладів обліку та пломб встановлених на ньому) по 15.03.2017 (дата складання акта про порушення), що становить 202 435 кВт/год, а сума, яка підлягає оплаті споживачем, становить 405 047,75 грн.

Пунктом 2.1 Методики передбачено застосування її положень у тому числі й за пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін. При цьому пошкодження або відсутність пломб визначається окремим порушенням Правил.

Відповідно до статті 26 Закону "Про електроенергетику", пункту 3.3 ПКЕЕ та пункту 2.1 Методики пошкодження та відсутність пломб є окремим порушенням ПКЕЕ і у такому випадку необхідність доведення факту втручання в роботу лічильника нормами законодавства не встановлено.

При доведеності факту порушення пломб, доведення можливості позаоблікового споживання електроенергії є необов'язковим, оскільки спеціальними (порівняно з ЦК України) нормативними актами в галузі електроенергетики (статтею 26 Закону "Про електроенергетику", пунктом 3.3 ПКЕЕ та пунктом 2.1 Методики) передбачене проведення донарахування не в разі позаоблікового споживання при порушенні пломб, а саме за порушення пломб.

Посилання Корпорації на те, що Товариством невірно застосовано пункт 2.5 Методики, оскільки актом технічної перевірки розрахункового засобу обліку від 15.03.2017 № 230473 підтверджено, що фактично підключена потужність при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність складає 41,41 кВт визнані судами необґрунтованими, оскільки при відновленні схеми Товариством була проведена технічна перевірка, нововстановлений прилад обліку № 0593955 НІК2301 з застосуванням двох варіантів визначення похибки лічильника: перший за допомогою обертів - імпульсів лічильника, другий за допомогою повірених атестованих вимірювальних приладів. У даному випадку при співставленні двох варіантів тестування лічильника визначена незначна різниця в приєднаній потужності 0,09 кВт.

Що ж до заперечень Корпорації про те, що пломби енергопостачальної організації Товариства на вимірювальній колодці були пошкоджені невстановленими особами шляхом вчинення протиправних (злочинних) дій і відповідно за відсутності будь-якої вини Корпорації, то вони були відхилені судами, оскільки за відсутності встановлення відповідними правоохоронними органами у визначеному законом порядку конкретних осіб, що вчинили такі протиправні (злочинні) дії, відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування несе Корпорація.

Враховуючи викладене, суди дійшли висновку, що оскаржуване рішення комісії Товариства з розгляду акта від 15.03.2017 № К 034108 відповідає положенням ПКЕЕ та іншим нормативно-правовим актам України, а тому позовні вимоги про визнання його незаконним та скасування, а також про скасування оперативно-господарської санкції, застосованої відносно Корпорації є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Посилання в касаційній скарзі на те, що суди попередніх інстанцій залишили поза увагою факт пошкодження засобу обліку електричної енергії, у зв'язку з чим відсутня вина Корпорації у пошкодженні засобу обліку, а також те, що судами не застосовано норми права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин, не приймаються Касаційним господарським судом, оскільки спростовуються викладеними у даній постанові доводами судів попередніх інстанцій.

Відповідно до статті 300 ГПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається.

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на викладене Касаційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги, оскільки судами було прийнято рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, що надає підстави залишити їх без змін.

У зв'язку з тим, що суд відмовляє у задоволенні касаційної скарги та залишає без змін раніше прийняті у даній справі судові рішення, а також враховуючи, що учасники справи не подавали заяв про розподіл судових витрат, понесених у зв'язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, суд покладає на скаржника витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Керуючись статтями 129, 308, 309, 315 ГПК України, Касаційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу корпорації "Українська універсальна агропромислова біржа" залишити без задоволення, а рішення господарського суду Київської області від 30.08.2017 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 13.11.2017 у справі № 911/1280/17 - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя І. Булгакова

Суддя Б. Львов

Суддя В. Селіваненко