ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2018 року

м. Київ

Справа № 903/918/16

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Міщенка І.С. - головуючого, Берднік І.С., Сухового В.Г.

за участю секретаря судового засідання - Кравченко О.В.

учасники справи:

керівник Володимир-Волинської місцевої прокуратури

від прокуратури - Паршутіна Ю.А.

позивач - Володимир-Волинська районна державна адміністрація

представник позивача - не з'явився

відповідач - товариство з обмеженою відповідальністю "РВПГ МІТ"

представник відповідача - не з'явився

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "РВПГ МІТ"

на постанову Рівненського апеляційного господарського суду у складі Розізнана І.В. - головуючий, Василишин А.Р., Мельник О.В. від 30 січня 2018 року

Історія справи

Короткий зміст позовних вимог

1. У грудні 2016 року керівник Володимир-Волинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Володимир-Волинської районної державної адміністрації (далі - позивач) звернувся з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "РВПГ МІТ" (далі - відповідач) про внесення змін до укладеного між позивачем та відповідачем договору оренди земельної ділянки від 01 липня 2008 року шляхом встановлення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки в обсязі 6 145 024,86 грн., а орендної плати в розмірі 3% від нормативної грошової оцінки, її сплати протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.

2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 01.07.2008 між Володимир-Волинською районною державною адміністрацією (орендодавець) та товариством з обмеженою відповідальністю "РВПГ МІТ" (орендар) укладено договір оренди земельної ділянки загальною площею 6,435 га за межами населеного пункту на території Зимнівської сільської ради строком на 49 років (зареєстрований 27.08.2008 за № 092).

2.1. Відповідно до пунктів 5, 9, 11 договору орендна плата становить 3 000 грн. у рік за 1 га. землі без визначення нормативної грошової оцінки та вноситься орендарем згідно вимог чинного законодавства. Умовами пункту 13 договору передбачена можливість перегляду розміру орендної плати один раз на 3 роки, зокрема, у випадку підвищення цін, тарифів.

2.2. Так, відповідно до наданого Управлінням Держгеокадастру у Володимир-Волинському районі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку землі від 01.03.2016 №0-28-0.3-486/2-16 розмір нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки становить 6 145 024,86 грн., а згідно з розпорядженням позивача від 29.04.2016 №174 встановлено орендну плату за користування спірною земельною ділянкою в розмірі 3% від нормативної грошової оцінки землі.

2.3. У зв'язку з чим, враховуючи збільшення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, позивач звертався до відповідача з метою внесення відповідних змін до договору, що відповідачем проігноровано.

3. Отже, з огляду на умови договору, положення статті 651 Цивільного кодексу України та статті 30 Закону України "Про оренду землі" спір між сторонами щодо внесення змін договору підлягає вирішенню в судовому порядку.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

4. Рішенням господарського суду Волинської області від 17 серпня 2017 року у позові відмовлено.

5. Рішення мотивовано тим, що розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка є предметом позовних вимог, визначений відповідним витягом з технічної документації від 01.03.2016, який скасований постановою Волинського окружного адміністративного суду від 04.07.2017 у справі №803/30/17, як такий, що не відповідає вимогам законодавства. Отже, відсутність відомостей про розмір нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, яка є законодавчо визначеною підставою для обчислення розміру орендної плати, унеможливлює вирішення судом по суті даного спору щодо зміни умов договору у відповідній частині.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

6. Постановою Рівненського апеляційного господарського суду від 30 січня 2018 року рішення господарського суду Волинської області від 17 серпня 2017 року скасовано.

6.1. Позов задоволений, внесено зміни в пункти 5, 9, 11 договору оренди землі від 01.07.2008, а саме встановлено нормативну грошову оцінку земельної ділянки в розмірі 6 145 024,86 грн.; розмір орендної плати - 3% від нормативної грошової оцінки землі на рік із урахуванням індексації; зі сплатою орендної плати у порядку ст. 287 Податкового кодексу України рівними частками за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.

9. Постанова мотивована тим, що нормами чинного законодавства передбачена можливість зміни умов договору за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін. При цьому нормативна грошова оцінка земельної ділянки, яка є підставою для визначення розміру орендної плати, є регульованою, а її зміна є підставою для відповідної зміни умов договору оренди в частині розміру орендної плати, що також передбачено і умовами договору. Запропонована ставка орендної плати в розмірі 3% від нормативної грошової оцінки відповідає приписам статті 288 Податкового кодексу України, а періодичність сплати орендних платежів узгоджується з вимогами статті 287 цього Кодексу.

10. Стосовно наданого прокурором витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку землі від 01.03.2016 №0-28-0.3-486/2-16, то ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 12.12.2017 скасовано постанову Волинського окружного адміністративного суду від 04.07.2017 у справі №803/30/17 з прийняттям нового рішення про відмову ТОВ "РВПГ МІТ" в позові про скасування вказаного витягу. Отже, зазначений витяг з технічної документації є чинним, що є підставою для задоволення позовних вимог.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

11. Не погоджуючись із указаною постановою суду апеляційної інстанції, відповідач звернувся з касаційною скаргою, в якій просить її скасувати та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Аргументи учасників справи

Доводи відповідача, який подав касаційну скаргу (узагальнено)

12. Судом неправомірно взято до уваги завищений розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, який відображено у витязі від 01.03.2016 №0-28-0.3-486/2-16 без урахування відповідних категорій земельних ділянок. Так, відповідачем на даний час подано касаційну скаргу на ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 12.12.2017 у справі щодо скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку.

13. Судом безпідставно проігноровано клопотання відповідача про відкладення розгляду справи та прийнято спірну постанову за відсутності його представника, чим порушено принципи рівності і змагальності сторін.

Позиція прокурора у відзиві на касаційну скаргу

14. Технічна документація з нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки є чинною та є підставою для перегляду розміру орендної плати у спірному договорі.

15. Судом апеляційної інстанції дотримано приписів частин 11, 12 статті 270 ГПК України при вирішенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Позиція Верховного Суду

Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої й апеляційної інстанцій

16. Статтею 1 Закону України "Про оренду землі" передбачено, що оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності, а частиною 1 статті 15 Закону України "Про оренду землі" визначено перелік істотних умов договору оренди землі: об'єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату. За згодою сторін у договорі оренди землі можуть зазначатися інші умови.

17. Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України) (частини 1 та 2 статті 21 Закону України "Про оренду землі").

18. Згідно з пунктом 14.1.125 статті 14 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений відповідно до законодавства центральним органом виконавчої влади з питань земельних ресурсів.

19. Відповідно до частини 5 статті 5 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру, зокрема земельного податку, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

20. Згідно з частиною 1 статті 13 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

21. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (частина 2 статті 20 вказаного Закону).

22. Відповідно до наведених вище положень чинного законодавства нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який не може бути меншим, ніж встановлено положеннями статті 288 Податкового кодексу України.

23. Судом апеляційної інстанції встановлено, що розмір нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки підтверджується чинним витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку землі від 01.03.2016 №0-28-0.3-486/2-16, що відповідає вимогам частини 2 статті 20 Закону України "Про оцінку земель", а розмір орендної плати встановлений для спірної земельної ділянки розпорядженням позивача у мінімальному розмірі, передбаченому статтею 288 Податкового кодексу України (3% від нормативної грошової оцінки).

24. Отже, у даному випадку, з урахуванням доводів касаційної скарги, Верховний Суд констатує, що судом апеляційної інстанції правильно застосовано до спірних правовідносин вищезазначені норми чинного законодавства щодо внесення змін до договору в частині визначення законодавчо регульованого розміру орендної плати за землю державної власності.

25. З огляду на зазначене доводи касаційної скарги в пункті 12 цієї Постанови відхиляються, оскільки зводяться до вимог про переоцінку доказів та встановлення обставин справи, що виходить за межі перегляду справи судом касаційної інстанції (стаття 300 ГПК України).

26. Стосовно посилань відповідача у пункті 13 Постанови на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, то вони є безпідставними, оскільки відповідно до вимог частин 11, 12 статті 270 ГПК України відкладення розгляду справи за умови наявності доказів належного повідомлення учасника справи про дату час і місце судового засідання перебуває в межах дискреційних повноважень суду та є його правом, використання якого залежить від оцінки судом поважності причин неявки особи в судове засідання, з урахуванням конкретних обставин та наданих доказів. Переоцінка ж відповідних обставин не входить до повноважень суду касаційної інстанції.

27. Верховний Суд також зауважує, що відповідач в касаційній скарзі вимагає скасування судового рішення та передачі справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. У той же час стаття 310 ГПК України містить вичерпний перелік підстав для передачі справи на новий розгляд за результатами касаційного перегляду, жодної з яких (як наведених в частинах 1, 2 як безумовних, так і передбачених в частині 3 вказаної статті), скаржником в доводах касаційної скарги не зазначено.

28. Оцінюючи доводи касаційної скарги, Верховний Суд як джерелом права керується практикою Європейського суду з прав людини, зокрема в рішенні у справі "Нєлюбін проти Російської Федерації" де Суд дійшов висновку, що принцип правової визначеності вимагає, серед іншого те, що якщо суди ухвалили остаточне рішення з питання, то їх рішення не піддавалося би сумніву. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень. Такі рішення можуть бути скасовані лише у виняткових обставинах, а не тільки з метою одержання іншого рішення у справі.

29. Також Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, зокрема у справі "Устименко проти України", що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі "Рябих проти Росії").

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

30. Враховуючи вищевикладене та межі перегляду справи судом касаційної інстанції, касаційна скарга відповідача задоволенню не підлягає, а оскаржувана постанова підлягає залишенню без змін як така, що прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись статтями 300, 301, 306, 308, 309, 314, 315, 317 ГПК України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "РВПГ МІТ" залишити без задоволення.

2. Постанову Рівненського апеляційного господарського суду від 30 січня 2018 року у справі № 903/918/16 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Міщенко І.С.

Судді Берднік І.С.

Суховий В.Г.