ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

21.05.2018

Справа № 910/6049/18

Суддя Господарського суду міста Києва Котков О.В., розглянувши матеріали за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Футбольний клуб «Динамо «Київ» (01001, м. Київ, вул. Грушевського, 3) до 1. Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36), Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01601, м. Київ, вул. Хрещатик, 32а) про набуття (визнання) права власності, -

ВСТАНОВИВ:

15 травня 2018 року до канцелярії Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Футбольний клуб «Динамо «Київ» (позивач) на розгляд суду надійшла позовна заява № 504 від 14.05.2018 року до Київської міської ради (відповідач-1), Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (відповідач-2), в якій викладені позовні вимоги, щоб в судовому порядку визнати за набувальною давністю за Товариством з обмеженою відповідальністю «Футбольний клуб «Динамо «Київ» право власності на земельну ділянку площею 1,486 га.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Втім, всупереч вищезазначених положень Господарського процесуального кодексу України позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат; позовна заява не містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цих самих відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, суд зауважує, що в позовній заяві не зазначено доказів, що підтверджують вказані в ній обставини. Так, позивач посилається на те, що на підставі рішення виконкому Київської міської Ради народних депутатів від 09.03.1981 року № 363 «Про відведення земельної ділянки Київській міській раді «Динамо» для влаштування учбово-тренувального поля для стрільби з лука в тимчасове користування» позивачу було виділено земельну ділянку площею 1,5476 га для влаштування навчально-тренувального поля для стрільби з лука без права капітального будівництва, однак доказів, які б підтверджували дані обставини до позовної заяви не додано.

Позивач зазначає, що в акті прийому-передачі основних засобів від 25.01.1994 року, міститься такий об’єкт, як майданчик для стрільби з лука з металевою огорожею площею 14 860 кв. м. В подальшому, 20.08.1996 року Київським міським бюро технічної інвентаризації АТ «футбольний клуб» «Динамо» Київ» було видано Реєстраційне посвідчення на домоволодіння, яке належить державним, кооперативним і громадським установам, підприємствам і організаціям на підтвердження факту, що позивач є власником комплексу будівель та площинних спортивних споруд, в тому числі і майданчика для стрільби з лука площею 14 860 кв.м. Відповідно до Технічного звіту про встановлення зовнішніх меж фактичне користування земельною ділянкою зафіксоване за позивачем, земельна ділянка позначена як «майданчик для стрільби з лука акціонерного товариства «Футбольний клуб «Динамо «Київ», що знаходиться у м. Київ, площею 1,486 га

В позовній заяві позивач посилається на лист від 24.04.2008 року № 05-358/15934 Головного управління земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради, який підтверджує факт подальшого обліку в автоматизованій базі ведення земельного кадастру земельної ділянки за позивачем. Також позивач зазначає, що ним за період з 2004 року по 2010 рік було сплачено близько 2292,30 грн. земельного податку за фактичне користування землею.

Тобто, позовна заява не відповідає вимогам ст. 162 Господарського процесуального кодексу України.

За приписами ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Положеннями ст.ст.1, 2 Закону України “Про судовий збір” визначено, що Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Статтею 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як визначено нормами Закону України “Про судовий збір”, за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, позовної заяви немайнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, у відповідності до Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07.12.2017 р. № 2246-VIII розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2018 року становить 1762,00 грн.

Відповідно до п. 2.2.1 Постанови Пленуму ВГСУ від 21.02.13 № 7 “Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України” судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна (в тому числі в зв'язку з вимогами, заснованими на приписах частини п'ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом пункту 3 частини другої статті 54 і статті 55 ГПК такий обов'язок покладається на позивача (в тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у вигляді повернення майна застосовуються з ініціативи господарського суду, наприклад, при визнанні договору недійсним - пункт 1 статті 83 ГПК).

Втім, позивачем взагалі не додано до позовної заяви доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі. При цьому, будь-яких посилань на правові підстави звільнення від сплати судового збору позивачем не зазначено.

Також, позивачем до позовної заяви не додано доказів надіслання відповідачам копії позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

При цьому, у відповідності до Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 року № 958 нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв'язку (без урахування вихідних днів об'єктів поштового зв'язку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об'єкті поштового зв'язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Так, положеннями ст. 116 Господарського процесуального кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок. Строк, обчислюваний роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року строку. Строк, обчислюваний місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця строку. Якщо закінчення строку, обчислюваного місяцями, припадає на такий місяць, що відповідного числа не має, строк закінчується в останній день цього місяця. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Перебіг строку, закінчення якого пов'язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 162, 164, 172, ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва –

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву № 504 від 14.05.2018 року Товариства з обмеженою відповідальністю «Футбольний клуб «Динамо «Київ» до 1. Київської міської ради, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про набуття (визнання) права власності - залишити без руху.

2. Надати Товариству з обмеженою відповідальністю «Футбольний клуб «Динамо «Київ» строк до 08.06.2018 року для виправлення встановлених судом недоліків.

3. Зобов’язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Футбольний клуб «Динамо «Київ» в строк до 08.06.2018 року через відділ діловодства суду надати:

- докази сплати судового збору у встановлених Законом порядку та розмірі (оригінал квитанції або платіжного доручення);

- докази надіслання відповідачам копії позовної заяви № 504 від 14.05.2018 року та доданих до неї документів (фіскальний чек та опис вкладення у цінний лист в оригіналі);

- письмову заяву із зазначенням відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат;

- письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цих самих відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- рішення виконкому Київської міської Ради народних депутатів від 09.03.1981 року № 363 «Про відведення земельної ділянки Київській міській раді «Динамо» для влаштування учбово-тренувального поля для стрільби з лука в тимчасове користування»;

- акт прийому-передачі основних засобів від 25.01.1994 року, де міститься об’єкт - майданчик для стрільби з лука з металевою огорожею площею 14 860 кв.м;

- реєстраційне посвідчення на домоволодіння, яке належить державним, кооперативним і громадським установам, підприємствам і організаціям від 20.08.1996 року Київського міського бюро технічної інвентаризації на підтвердження факту того, що позивач є власником комплексу будівель та площинних спортивних споруд, в тому числі і майданчика для стрільби з лука площею 14 860 кв.м;

- технічний звіт про встановлення зовнішніх меж, в якому фактичне користування земельною ділянкою зафіксоване за позивачем, земельна ділянка позначена як «майданчик для стрільби з лука акціонерного товариства «Футбольний клуб «Динамо «Київ», що знаходиться у м. Київ, площею 1,486 га.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата підписання: 21 травня 2018 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                О.В.Котков