КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" травня 2018 р. Справа№ 910/1356/13

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Отрюха Б.В.

суддів: Станіка С.Р.

Михальської Ю.Б.

Секретар судового засідання: Ярмак О.В.

За участю представників: відповідно до протоколу судового засідання від 15.05.2018.

розглянувши апеляційні скарги Київської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" та Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни на рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2017 та апеляційні скарги Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни та Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018 у справі № 910/1356/13

у справі № 910/1356/13 (суддя Пінчук В.І.)

За позовом Прокуратури Деснянського району м. Києва

До 1. Київської міської ради

2. Фізичної особи - підприємця Рахімової Г.В.

3. Товариства з обмеженою відповідальністю "АРМАСЕ "

третя особа - 1 яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради ( Київської міської державної адміністрації )

третя особа - 2 яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Комунальне підприємство по утриманню житлового господарства " Житлорембудсервіс "

про визнання недійсним та скасування рішення, визнання недійсним договору купівлі-продажу.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернувся з позовом прокурор Деснянського району міста Києва до відповідача 1 - Київської міської ради, відповідача 2 - Фізичної особи - підприємця Рахімової Ганни Вікторівни, відповідача 3 - Товариства з обмеженою відповідальністю "АРМАСЕ" про:

- визнання недійсним та скасування рішення Київської міської ради від 24.12.2009 р. № 977/3046 " Про передачу земельної ділянки та продаж цієї земельної ділянки фізичній особі - підприємцю Рахімовій Ганні Вікторівні для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком на вул. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва ".

- визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,0734 га по вулиці Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер: :62:092:0171, вартістю 1405501 грн., що укладений 24.12.2010 р. між Київською міською радою та фізичною особою - підприємцем Рахімовою Ганною Вікторівною.

- визнання недійсним державного акту серії ЯЕ № 304047 від 20.06.2011 р. на право власності на земельну ділянку розташованої на вулиці Оноре де Бальзака, 54-А у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер :62:009:0171, площею 0,0734га, виданий Фізичній особі - підприємцю Рахімовій Ганні Вікторівні для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком, що зареєстрований в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 08-8-00149.

- визнання недійсним договору про поповнення статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю "АРМАСЕ", що укладений 12.03.2012 р. між Фізичною особою - підприємцем Рахімовою Ганною Вікторівною та товариством з обмеженою відповідальністю "АРМАСЕ", посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, за № 2319 від 12.03.2012 р.

- визнання відсутнім у Товариства з обмеженою відповідальністю "АРМАСЕ" права користування земельною ділянкою, площею 0,0734 га за адресою: вул. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер: :62:009:0171.

Рішенням Господаського суду міста Києва від 17.09.2015, провадження у справі № 910/1356/13 в частині визнання недійсним та скасування рішення Київської міської ради від 24.12.2009 № 977/3046 "Про передачу земельної ділянки та продаж цієї земельної ділянки фізичній особі - підприємцю Рахімовій Ганні Вікторівні для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком на вул. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва" припинено.

В іншій частині позову відмовлено.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.11.2017, повний текст якого підписаний 28.11.2017, у справі № 910/1356/13 позовні вимоги прокурора Деснянського району м. Києва в частині відмови у задоволенні позову у справі № 910/1356/13 від 17.09.2015, задоволено.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,0734 га по вулиці Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер: :62:092:0171, вартістю 1 405 501 грн., що укладений 24.12.2010 між Київською міською радою та Фізичною особою - підприємцем Рахімовою Ганною Вікторівною.

Визнано недійсним державний акт серії ЯЕ № 304047 від 20.06.2011 на право власності на земельну ділянку розташованої на вулиці Оноре де Бальзака, 54-А у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер :62:009:0171, площею 0,0734га, виданий Фізичній особі - підприємцю Рахімовій Ганні Вікторівні для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком, що зареєстрований в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 08-8-00149.

Визнано недійсним договір про поповнення статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю "АРМАСЕ", що укладений 12.03.2012 р. між Фізичною особою - підприємцем Рахімовою Ганною Вікторівною та Товариством з обмеженою відповідальністю "АРМАСЕ", що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, за № 2319 від 12.03.2012 р.

Визнано відсутнім у Товариства з обмеженою відповідальністю "АРМАСЕ" права користування земельною ділянкою, площею 0,0734 га за адресою: вул. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер: :62:009:0171.

Присуджено до стягнення з Київської міської ради в доход Державного бюджету України судовий збір у розмірі 1529,33 грн.

Присуджено до стягнення з Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни (02232, м. Київ, вул. М. Цветаєвої, буд. 8-а, кв. 159; ідентифікаційний код ) в доход Державного бюджету України судовий збір у розмірі 1529,33 грн.

Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "АРМАСЕ" в доход Державного бюджету України судовий збір у розмірі 1 529,33 грн.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Київська міська рада звернулася до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою (вх. №09-08.1/11024/17 від 22.12.2017), відповідно до якої просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2017 у справі № 910/1356/13 та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована порушенням місцевим господарським судом норм матеріального і процесуального права та неповним з'ясуванням всіх обставин справи.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу апелянт наголосив, що посилання суду першої інстанції на нібито скасування вказаного рішення Київської міської ради постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.08.2013 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 05.02.2014 у справі № 826/504/13-а, є хибними оскільки, ухвалою Вищого адміністративного суду України від 24.11.2016 у справі №826/504/13-а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.08.2013 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 05.02.2014 було скасовано, провадження у справі № 826/504/13-а закрито. Тобто, на час прийняття судом першої інстанції рішення від 16.11.2017 у справі № 910/1356/13 рішення Київської міської ради від 24.12.2009 № 977/3046 було чинним та не скасованим.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями апеляційну скаргу Київської міської ради було передано на розгляд колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В., судді: Станік С.Р., Михальська Ю.Б.

Також, не погодившись з прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Армасе" звернулося до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою (вх. №09-08.1/11025/17 від 22.12.2017), відповідно до якої просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2017 у справі № 910/1356/13 та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Крім того, не погодившись з прийнятим рішенням, Фізична особа-підприємець Рахімова Ганна Вікторівна звернулася до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою (вх. №09-08.1/11026/17 від 22.12.2017), відповідно до якої просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2017 у справі № 910/1356/13 та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Апеляційні скарги мотивовані порушенням місцевим господарським судом норм матеріального і процесуального права та неповним з'ясуванням всіх обставин справи.

Обґрунтовуючи апеляційні скарги, апелянти зазначили, що сам по собі факт визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування не є безумовною підставою для визнання недійсними усіх похідних від нього правочинів, відповідно до яких у особи виникло право користування або право власності на земельну ділянку.

Відповідно до протоколів передачі апеляційних скарг раніше визначеному складу суду апеляційну скаргу ТОВ "Армасе" та ФОП Рахімової Г.В. передано на розгляд колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В., судді: Станік С.Р., Михальська Ю.Б.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 27.12.2017 відкрито апеляційне провадження, апеляційні скарги Київської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" та Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни об'єднано в одне апеляційне провадження та призначено справу до розгляду на 01.02.2018.

В судовому засіданні, призначеному на 01.02.2018, прокурор усно заявив клопотання про зупинення провадження у справі № 910/1356/13. Представники відповідача-2 та відповідача-3 заперечували проти клопотання про зупинення провадження у справі.

Представники третьої особи-1 та третьої особи-2 у судове засідання не з'явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 01.02.2017 розгляд апеляційних скарг Київської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" та Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни відкладено на 08.02.2018.

06.02.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від відповідача-3 надійшло заперечення на заявлене прокурором усне клопотання про зупинення провадження у справі №910/1356/13, в якому просив відмовити прокурору в задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі № 910/1356/13.

07.02.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від заступника прокурора міста Києва надійшло клопотання про зупинення провадження у справі №910/1356/13, та направлення матеріалів справи № 910/1356/13 до Господарського суду міста Києва для розгляду заяви прокурора про винесення додаткового рішення у даній справі.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 08.02.2017 клопотання заступника прокурора міста Києва про зупинення провадження у справі № 910/1356/13 задоволено частково.

Направлено матеріали справи № 910/1356/13 до Господарського суду міста Києва для розгляду заяви прокурора про винесення додаткового рішення в частині позовної вимоги про визнання недійсним та скасування рішення Київської міської ради від 24.12.2009 № 977/3046.

04.04.2018 по закінченню розгляду заяви заступника прокурора міста Києва про винесення додаткового рішення в частині позовної вимоги про визнання недійсним та скасування рішення Київської міської ради від 24.12.2009 № 977/3046, через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів, було повернуто матеріали справи до Київського апеляційного господарського суду для продовження розгляду апеляційних скарг Київської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе", Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни.

Крім того, додатковим рішенням від 15.03.2018 позов прокурора Деснянського району м. Києва в частині визнання недійсним та скасування рішення Київської міської ради від 24.12.2009 № 977/3046 задоволено.

Визнано недійсним та скасовано рішення Київської міської ради від 24.12.2009 № 977/3046 "Про передачу земельної ділянки та продаж цієї земельної ділянки фізичній особі-підприємцю Рахімовій Ганні Вікторовні для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком на вул.. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва".

Присуджено до стягнення з Київської міської ради в доход Державного бюджету України судовий збір у розмірі 382,34 грн.

Присуджено до стягнення з Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни в доход Державного бюджету України судовий збір у розмірі 382,34 грн.

Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" в доход Державного бюджету України судовий збір у розмірі 382, 34 грн.

18.04.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від ФОП Рахімової Г.В. надійшла апеляційна скарга на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018, в якій просила додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018 скасувати, прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог прокурора Деснянського району міста Києва до Київської міської ради, ФОП Рахімової Г.В., ТОВ "Армасе", треті особи: Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (КМДА), КП по утриманню житлового господарства "Житлорембудсервіс" в частині визнання недійсним та скасування рішення Київської міської ради від 24.12.2009 № 977/3046 "Про передачу земельної ділянки та продаж цієї земельної ділянки фізичній особі-підприємцю Рахімовій Г.В. для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком на вул.. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва" відмовити у повному обсязі.

Крім того, 18.04.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від ТОВ "Армасе" надійшла апеляційна скарга на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018, в якій просило додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018 скасувати, прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог прокурора Деснянського району міста Києва до Київської міської ради, ФОП Рахімової Г.В., ТОВ "Армасе", треті особи: Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (КМДА), КП по утриманню житлового господарства "Житлорембудсервіс" в частині визнання недійсним та скасування рішення Київської міської ради від 24.12.2009 № 977/3046 "Про передачу земельної ділянки та продаж цієї земельної ділянки фізичній особі-підприємцю Рахімовій Г.В. для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком на вул. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва" відмовити у повному обсязі.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 05.04.2018 справу № 910/1356/13 призначено до розгляду на 19.04.2018.

18.04.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від ФОП Рахімової Г.В. надійшла апеляційна скарга на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018.

Крім того, 18.04.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від ТОВ "Армасе" надійшла апеляційна скарга на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018.

19.04.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Київської міської ради надійшли доповнення до апеляційної скарги, в яких КМР просила прийняти доповнення до апеляційної скарги Київської міської ради, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2017 та додаткове рішення від 15.03.2018 у справі № 910/1356/13, прийняти нове рішення, яким повністю відмовити в задоволенні позову прокуратури міста Києва.

В судове засідання, призначене на 19.04.2018, представники відповідачів 2, 3 та третіх осіб 1, 2 не з'явилися.

В судовому засіданні 19.04.2018 постало питання про необхідність відкладення розгляду апеляційних скарг Київської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе", Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни, у зв'язку із неявкою уповноважених представників відповідачів 2, 3 та третіх осіб 1, 2, та надходженням 18.04.2018 від ФОП Рахімової Г.В. та ТОВ "Армасе" апеляційних скарг на додаткове рішення від 15.03.2018.

Прокурор та представник Київської міської ради не заперечували проти відкладення розгляду апеляційних скарг.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 19.04.2018 розгляд справи № 910/1356/13 відкладено на 15.05.2018.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 20.04.2018

Відкрито апеляційне провадження за апеляційними скаргами Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни та Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018.

Обєднано апеляційні скарги Київської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" та Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни на рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2017 та апеляційні скарги Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни та Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018 у справі № 910/1356/13 в одне апеляційне провадження.

В судовому засіданні 15.05.2018 прокурор, надав пояснення по суті спору, заперечував проти доводів апеляційних скаргах Київської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" та Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни на рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2017 та апеляційні скарги Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни та Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018 у справі № 910/1356/13 з мотивів викладених у відзиві, просив рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2017 та додаткове рішення від 15.03.2018 у справі № 910/1356/13 залишити без змін, а апеляційні скарги без задоволення.

В судовому засіданні 15.05.2018 представник відповідачів, надали пояснення по суті спору, підтримали доводи викладені в апеляційних скаргах Київської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" та Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни на рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2017 та апеляційні скарги Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни та Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018 у справі № 910/1356/13 та просили рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2017 та додаткове рішення від 15.03.2018 у справі № 910/1356/13 скасувати повністю та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В судове засідання, призначене на 15.05.2018, повноважні представники третьої особи-1 та третьої особи-2 не з'явилися.

Колегією суддів враховано, що відповідно до частини 2 статті 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, в свою чергу частиною 3 статті 120 ГПК України передбачено, що виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Відповідно до частини 7 статті 120 ГПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Згідно із частиною 3 статті 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з'явилася особа, яку він представляє, або інший її представник.

Неявки в судове засідання учасника справи, якщо з'явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов'язковою.

Колегією суддів, враховано, що у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України №1-5/45 від 25.01.2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Відповідно до пункту 2.6.10. Інструкції з діловодства в господарських судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.02.2013 № 28 оригінал судового рішення залишається в матеріалах справи; згідно з пунктом 2.6.15. вказаної Інструкції на звороті у лівому нижньому куті оригіналу процесуального документа, який виготовляється судом та залишається у справі, проставляється відповідний штамп суду з відміткою про відправлення документа, що містить вихідний реєстраційний номер, загальну кількість відправлених примірників документа, дату відправки, підпис працівника, яким вона здійснена та може містити відмітку про отримання копії процесуального документа уповноваженим представником адресата.

Дана відмітка є підтвердженням належного надсилання копій процесуального документа сторонам судового процесу.

Як вбачається із матеріалів справи, копії ухвал Київського апеляційного господарського суду були надіслані учасникам судового процесу на адреси, зазначені в апеляційній скарзі, що підтверджується відміткою суду на зворотній стороні ухвал.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду справи у відсутності представників третьої особи-1 та третьої особи-2, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги.

Колегією суддів на підставі ч. 7 ст. 270 ГПК України надано учасникам судової справи можливість виступити у судових дебатах, яке учасниками справи реалізовано.

Згідно з частиною 1 статті 270 ГПК у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій Главі.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційних скарг, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права встановила наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 20.08.2007 Фізична особа - підприємець Рахімова Ганна Вікторівна звернулась до Київської міської ради з клопотанням (заявою) № К-11773 про надання у користування земельної ділянки в оренду на 1 рік з викупом.

24.12.2009 Київською міською радою прийнято рішення № 977/3046 " Про передачу земельної ділянки та продаж цієї земельної ділянки фізичній особі - підприємцю Рахімовій Ганні Вікторівні для обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком на вул. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва ".

Вказаним рішенням а саме п. 2 та п. 5, Київська міська рада вирішила передати ФОП Рахімовій Г.В., за умови виконання пункту 9 цього рішення, у короткострокову оренду на 1 рік земельну ділянку площею 0,0734 га для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком на вул. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва за рахунок міських земель, не наданих у власність чи користування. Продати ФОП Рахімовій Ганні Вікторівні земельну ділянку площею 0,0734 га за 1405501,00 грн для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком на вул. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва за рахунок земель, переданих у короткострокову оренду, згідно з пунктом 2 цього рішення.

Відповідно до частини 2 статті 124 та частини 1 статті 134 ЗК України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) для земельних ділянок державної чи комунальної власності передбачався обов'язковий порядок їх передачі (продажу) на конкурентних засадах (земельних торгах).

Разом з тим, частиною 2 статті 134 ЗК України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) не підлягають продажу на конкурентних засадах (земельних торгах) земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них у разі розташування на земельних ділянках об'єктів нерухомого майна (будівель, споруд), що перебувають у власності фізичних або юридичних осіб.

24.12.2010 на виконання зазначеного рішення, між Київською міською радою та ФОП Рахімовою Г.В. був укладений договір купівлі-продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення.

Згідно умов вказаного договору продавець на підставі рішення Київської міської ради від 24.12.2009 р. за № 977/3046 продав, а покупець купив земельну ділянку, місце розташування: вул. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва, загальною площею 0,0734 га, кадастровий номер 800000000:62:009:0171, у межах, які перенесені у натурі (на місцевість) і зазначені у технічній документації земельної ділянки.

За даними довідки № ОО-12333/2010 про відсутність (наявність) обмеження (обтяжень) на земельну ділянку, виданої Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 30.11.2010 р. за № 301-д на вказану земельну ділянку обмеження (обтяження) не зареєстровані.

Згідно п. 2.1 договору від 24.12.2010 р. купівлі-продажу, ціна продажу земельної ділянки за цим договором становить 1405501,00 грн.

Вказаний договір посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дем'яненко Т.М. за № 1477.

20.06.2011 р. відповідачем - 2 отриманий державний акт на право власності на земельну ділянку.

Проект землеустрою щодо відведення спірної земельної ділянки ФОП Рахімовій Г.В. було зареєстровано у Головному управлінні земельних ресурсів ВО КМР (КМДА) 14.12.2009, а рішення про його затвердження, передання у короткострокову оренду та продаж земельної ділянки прийнято Київською міською радою 24.12.2009 табто на час, коли право власності на заклад громадського харчування вже було зареєстроване за ФОП Рахімовою Г.В.

Таким чином, на момент розробки, погодження, затвердження проекту землеустрою щодо відведення спірної земельної ділянки та її продажу, право власності на належне ФОП Рахімовій Г.В. нерухоме майно було оформлено належним чином, що у відповідності до частини 2 статті 134 ЗК України відсутня необхідність передачі (продажу) спірної земельної ділянки на конкурентних засадах (земельних торгах).

12.03.2012 р. між Рахімовою Ганною Вікторівною (учасником) та Товариством з обмеженою відповідальністю "АРМАСЕ" був укладений договір про поповнення статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "АРМАСЕ ".

Відповідно до умов вказаного договору учасник передає, а товариство приймає до статутного капіталу (фонду) товариства земельну ділянку, зазначену у параграфі 1.2 цього договору, натомість учасник отримує частку в статутному капіталі у розмірі 50 % товариства загальною вартістю 1430750,00 грн, з яких 27750,00 грн. внесено грошовими коштами, інше частина - зазначена у параграфі 1.2 нерухомого майна. Земельна ділянка, що передається товариству учасником за цим договором, розташована за адресою: місто Київ, Деснянський район, вулиця Оноре де Бальзака, 54-а. площа земельної ділянки складає 0,0734 гектара.

Пунктами 1.4 та 1.5 договору про поповнення статутного капіталу передбачено, що земельну ділянку, який присвоєно кадастровий номер :62:009:0171, надано учаснику для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком. Земельна ділянка належить учаснику на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯЕ № 304047, виданого 20 червня 2011 року Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації). Зазначений правовстановчий документ зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на змелю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 08-8-00149.

Вказаний договір посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Каплуном Ю.В. за № 2319.

Про перехід права власності на спірну земельну ділянку до відповідача - 3 також зроблено запис в державному акті на право власності на земельну ділянку, про що зроблено відповідну відмітку від 10.04.2012 р. за № 08-8-00152.

Прокурор в своїй позовній заяві зазначає, що проведеною прокуратурою Деснянського району міста Києва перевіркою встановлено, що рішення Київської міської ради прийнято з порушенням вимог чинного законодавства, у зв'язку з чим рішення, договір купівлі-продажу, акт права власності та договір про поповнення статутного капіталу мають бути визнанні недійсними.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги, прокурор посилається на те, що в проекті землеустрою відсутнє окреме клопотання (заява) ФОП Рахімової Г.В. ( відповідача - 2 ) про продаж земельної ділянки, рішення про надання дозволу на розробку документації землеустрою Київською міською радою не приймалось, проект землеустрою не подавався на розгляд Головного управління охорони культурної спадщини та ним не погоджений, частина земельної ділянки перебуває у користуванні Комунального підприємства по утриманню житлового господарства " Житлорембудсервіс " ( третя особа - 2), а саме, як житловий будинок згідно опису ділянки, та в свою чергу виділена за рахунок земельної ділянки території багатоповерхового житлового будинку та не була вилучена у користувача, а отже не була вільна для виділення.

Відповідно до статті 3 Земельного кодексу України земельні відносини регулюються Конституцією України, Земельним кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Згідно із статтею 9 Земельного кодексу України Київській міській раді надано широкі повноваження у галузі земельних відносин.

Пунктами "а" - "л" статті 9 Земельного кодексу України визначено перелік конкретних повноважень Київської міської.

За пунктом "а" їй належить право розпорядження землями територіальної громади міста Києва, за пунктом "б" - передачі земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до Земельного кодексу України, за пунктом "в" - надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до Земельного кодексу України.

Крім того, на підставі пункту "м" - статті 9 Земельного кодексу України, крім перелічених попередніх пунктах щодо повноважень, Київська міська рада має повноваження вирішувати інші питання у галузі земельних відносин відповідно до Закону.

Відповідно до пункту 34 частини 1 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" вирішення відповідно до Закону питань регулювання земельних відносин є виключною компетенцією пленарних засідань сільських, селищних, міських рад, а за пунктом 2 статті 22 Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" Київська міська рада має право визначати особливості землекористування.

Згідно із статтею 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" Київська міська рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Частиною 1 статті 116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим кодексом, або за результатами аукціону.

На території м. Києва такі повноваження є виключною компетенцією Київської міської ради.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи місцевого самоврядування та їх посадові особи зобов'язані діяти тільки з підстав, в межах повноважень та в спосіб, які передбачені Конституцією та законами України.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Київської міської ради від 24.12.2009 № 977/3046 "Про передачу земельної ділянки та продаж цієї земельної ділянки Фізичнй особі-підприємцю Рахімовій Ганні Вікторівні для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком на вул. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва" продано Фізичній особі-підприємцю Рахімовій Ганні Вікторівні земельну ділянку площею 0,0734 га за 1405501,00 грн. для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком на вул. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва за рахунок земель, переданих у короткострокову оренду згідно з пунктом 2 цього рішення.

Згідно із статтею 123 Земельного кодексу України, обов'язковою стадією оформлення права користування земельною ділянкою, є розроблення та погодження проекту відведення земельної ділянки землекористувачем, із органом по земельним ресурсам, природоохоронним і санітарно-епідемілогічними органами, органами архітектури та охорони культурної спадщини.

З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки Фізичній особі-підприємцю Рахімовій Ганні Вікторівні був розроблений та погоджений з усіма необхідними службами.

Відповідно до частини 6 статті 123 Земельного кодексу України рішення про надання земельної ділянки приймаються відповідною радою у місячний строк, з моменту надходження проекту відведення земельної ділянки за наслідками його розгляду.

Таким чином, Київська міська рада прийняла зазначене рішення на підставі поданого проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок, як того вимагає Земельний кодекс України.

Що стосується посилання суду першої інстанції на нібито скасування вказаного рішення Київської міської ради постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.08.2013 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 05.02.2014 у справі № 826/504/13-а.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 24.11.2016 у справі № 826/504/13-а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.08.2013 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 05.02.2014 було скасовано, провадження у справі № 826/504/13-а закрито.

Тобто, на момент прийняття судом першої інстанції рішення від 16.11.2017 у справі № 910/1356/13 рішення Київської міської ради від 24.12.2009 № 977/3046 "Про передачу земельної ділянки та продаж цієї земельної ділянки Фізичній особі-підприємцю Рахімовій Ганні Вікторівні для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком на вул. Оноре де Бальзака, 54-а у Деснянському районі м. Києва" було чинним та не скасованим.

26.05.2010 на виконання рішення вищевказаного рішення, між Київською міською радою та Фізичною особою-підприємцем Рахімовою Г.В. укладено договір оренди земельної ділянки, згідно якого Київська міська рада передала в оренду, а Фізична особа-підприємець Рахімова Г.В. отримала в оренду (строкове платне користування) земельну ділянку розміром 0,0734 га з цільовим призначенням - для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком; кадастровий номер 8 000 000 000:62:009:0171, строк дії договору - один рік.

В подальшому, 24.12.2010 між Київською міською радою та Фізичною особою-підприємцем Рахімовою Г.В. укладено договір купівлі - продажу земельної ділянки розміром 0,0734 га з цільовим призначенням - для будівництва, експлуатації та обслуговування дитячого кафе з дитячим майданчиком; кадастровий номер 8 000 000 000:62:009:0171, вартістю 1 405 501 грн., на підставі якого остання отримала державний акт на право власності на земельну ділянку від 20.06.2011 СЕ № 304047.

Статтями 125 та 126 Земельного кодексу України, встановлено, що право на оренду земельної ділянки виникає після укладення договору оренди і його державної реєстрації. Приступати до використання земельної ділянки до встановлення її меж у натурі (на місцевості), одержання документа, що посвідчує право на неї, та державної реєстрації забороняється. Право власності та право постійного користування на земельну ділянку посвідчується державними актами, а право оренди землі оформлюється договором, реєструється відповідно до закону.

Стосовно посилання суду першої інстанції на порушення прав ДКП "Житлоремфонд" на спірну земельну ділянку, як балансоутримувача багатоквартирного будинку, слід зауважити, що ДКП "Житлоремфонд" не є землекористувачем вказаної земельної ділянки в розумінні положень статтей 125 та 126 Земельного кодексу України.

Згідно із статтею 128 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи, зацікавлені у придбанні земельних ділянок у власність, подають заяву (клопотання) до відповідного органу виконавчої влади або сільської, селищної, міської ради чи державного органу приватизації.

У заяві (клопотанні) зазначаються місце розташування земельної ділянки, її цільове призначення, розміри та площа, а також згода на укладення договору про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки.

До заяви (клопотання) додаються:

а) документ, що посвідчує право користування земельною ділянкою (у разі його наявності), та документи, що посвідчують право власності на нерухоме майно (будівлі та споруди), розташоване на цій земельній ділянці (у разі наявності на земельній ділянці будівель, споруд);

б) копія установчих документів для юридичної особи, а для громадянина - копія документа, що посвідчує особу.

Орган державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим або орган місцевого самоврядування у місячний строк розглядає заяву (клопотання) і приймає рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (якщо такий проект відсутній) та/або про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки (крім земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд) чи про відмову в продажу із зазначенням обґрунтованих причин відмови.

Висновок суду першої інстанції про те, що чинним законодавством не передбачена можливість органів місцевого самоврядування передавати громадянам та юридичним особам земельні ділянки одночасно у користування та у власність спростовується наступним.

На час прийняття оскаржуваного рішення жодним нормативно-правовим актом, не передбачено заборону органам місцевого самоврядування передавати громадянам та юридичним особам земельні ділянки одночасно у користування та у власність.

Відповідно до рішення Київської міської ради від 14.03.2002 №304/1738 "Про визначення тимчасового порядку продажу земельних ділянок в м. Києві" громадяни та юридичні особи, зацікавлені у придбанні земельних ділянок у власність, подають заяву (клопотання) до Київської міської ради. У заяві зазначається місце розташування земельної ділянки, цільове призначення та її розмір. Київська міська рада в тижневий термін розглядає подані заяви (клопотання) і дає доручення Головному управлінню земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації на подальше опрацювання.

Для підготовки пропозицій заявники подають до Головного управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації.

Головне управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації опрацьовує представлені матеріали і при можливості подальшого їх оформлення організовує проведення експертної грошової оцінки та складання технічної документації з продажу земельної ділянки, або готує відповідь про відмову.

Технічна документація з продажу земельної ділянки складається з текстових (пояснювальна записка, документи, вказані в п. 2.1), графічних матеріалів (план встановлених меж земельної ділянки, витяг з чергового кадастрового плану, топографічний план в масштабі 1:500 з нанесеними червоними лініями) та висновку експерта про оцінну вартість земельної ділянки.

Головне управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації погоджує документацію та готує проект рішення Київради про продаж земельної ділянки і подає його разом з технічною документацією та звітом про експертну грошову оцінку для розгляду та погодження постійною комісією Київради з питань містобудування та землекористування.

Постійна комісія Київради з питань містобудування та землекористування після розгляду поданих документів подає їх в тижневий термін на розгляд сесії Київської міської ради.

Рішення Київської міської ради про продаж земельної ділянки є підставою для укладення договору купівлі-продажу.

Управління земельних ресурсів готує договір купівлі-продажу земельної ділянки, який підлягає нотаріальному посвідченню.

Документ про оплату для Головного управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації є підставою для виготовлення та видачі державного акта на право власності на землю, а також її державної реєстрації.

Згідно із рішенням від 19.07.2005 № 810/3385 "Про затвердження Тимчасового порядку набуття права на землю на конкурентних засадах в місті Києві" визнано такими, що втратили чинність, розділи 3 та 4 Тимчасового порядку продажу земельних ділянок в м. Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 14.03.2002 № 304/1738, вищевказані розділи стосувалися лише проведення аукціону, а тому на час прийняття оскаржуваного рішення, рішення Київської міської ради від 14.03.2002 № 304/1738 було чинне.

Крім того, слід наголосити, що на виконання вимог статті 128 Земельного кодексу України щодо прийняття рішення про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки пунктами 3, 4 оскаржуваного рішення відповідачем погоджено звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки та затверджено її вартість.

Статтею 41 Конституції України визначено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до статті 142 Конституції України матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об'єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Згідно із статтею 9 Регламенту розгляду питань щодо набуття та реалізації права користування землею в м. Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 15.07.2004 № 457/1867 згода Київського міського голови або заступника міського голови - секретаря Київради разом із технічним завданням на розробку відповідної документації із землеустрою, погодженою з Головним управлінням земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації є підставою для розроблення документації із землеустрою.

Статтею 10 Регламенту розгляду питань щодо набуття та реалізації права користування землею в м. Києві встановлено термін дії згоди на розроблення документації із землеустрою - чотири місяці з дня її підписання Київським міським головою або заступником міського голови - секретарем Київради.

Частиною 2 статті 10 Регламенту визначено, що згода втрачає чинність і відповідна земельна ділянка включається до переліку земельних ділянок, права на які набуваються на конкурсних засадах в порядку, визначеному законодавством, в разі, якщо документація із землеустрою не буде подана землевпорядною організацією у визначений строк до Головного управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації.

Матеріали справи не містять жодних доказів того, що документація із землеустрою була подана землевпорядною організацією до Головного управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації з порушенням строку, визначеного частиною 1 статті 10 Регламенту розгляду питань щодо набуття та реалізації права користування землею в м. Києві.

Отже, посилання прокуратури на те, що згода втратила чинність і не була дійсною на момент прийняття рішення є необгрунтованими та таким, що не відповідає ст. 10 Регламенту розгляду питань щодо набуття та реалізації права користування землею в м. Києві.

Натомість вищевикладені обставини свідчать, що оскаржуване рішення Київської міської ради прийнято Київською міською радою відповідно до вимог чинного законодавства та ніяким чином не порушує прав та охоронюваних законом інтересів позивача. А тому, відсутні підстави для визнання його недійсним.

Крім того, з наявного в матеріалах справи проекту землеустрою вбачається, що розпорядженням Ради Міністрів УРСР від 11.09.85 № 548-р вилучено з користування попередніх користувачів земельні ділянки для Головного управління капітального будівництва Київського міськвиконкому під забудову жилого масиву "Троєщина" міста Києва.

Рішенням Київської міської ради від 28.11.2002 № 118/278 було припинено управлінню право користування земельними ділянками, наданими, в тому числі, згідно з розпорядженнями Ради міністрів УРСР; земельні ділянки, право користування якими припинено, відповідно до цього рішення, зараховано до земель запасу відповідної категорії.

15.07.2004 рішенням Київської міської ради № 457/1867 "Про врегулювання процедури передачі в користування земельних ділянок" внесено зміни до п. 2 рішення Київської міської ради від 28.11.2002 № 118/278 "Про припинення управлінню капітального будівництва Київської міської державної адміністрації права користування земельними ділянками": слова "зарахувати до земель запасу відповідних категорій" замінити словами вважати міськими землями, не наданими у власність чи користування".

Договір оренди земельної ділянки між Київською міською радою та ФОП Рахімовою Г.В. укладено 26.05.2010.

Відповідно до пункту 6 Договору передача земельної ділянки здійснюється за Актом приймання передачі об'єкта оренди в день державної реєстрації цього договору.

Згідно із підпунктом 11.3 пункту 11 Договору даний договір припиняється, в тому числі, у разі поєднання в одній особі власника земельної ділянки та орендаря.

Частиною 1 статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до частини 2 статті 792 ЦК України відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом.

Статтею 15 Закону України "Про оренду землі" істотними умовами договору оренди землі є: об'єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату; умови використання та цільове призначення земельної ділянки, яка передається в оренду; умови збереження стану об'єкта оренди; умови і строки передачі земельної ділянки орендарю; умови повернення земельної ділянки орендодавцеві; існуючі обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки; визначення сторони, яка несе ризик випадкового пошкодження або знищення об'єкта оренди чи його частини; відповідальність сторін; умови передачі у заставу та внесення до статутного фонду права оренди земельної ділянки.

Згідно із частиною 2 статті 15 Закону України "Про оренду землі" установлено, що відсутність у договорі оренди землі однієї з істотних умов, передбачених цією статтею, є підставою для визнання договору недійсним відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 статті 203 ЦК України.

Частиною 1 статті 203 ЦК України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства.

Відсутність у договорах оренди землі хоча б однієї з істотних умов, передбачених у статті 15 Закону України "Про оренду землі", зокрема умов збереження стану об'єкта оренди, підставою для визнання недійсними таких договорів оренди відповідно до частини 2 статті 15 Закону України "Про оренду землі".

Статтею 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору. Вимоги частини 3 статті 203 ЦК України визначено, що волевиявлення учасника правочину в момент його вчинення є підставою недійсності правочину.

Відповідно із статтею 93 ЗК України право оренди земельної ділянки-це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.

Згідно із статтею 32 Закону України "Про оренду землі" на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов'язків, передбачених умовами договору, та з підстав, визначених статтями 24 та 25 Закону України "Про оренду землі", у разі випадкового знищення чи пошкодження об'єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також з підстав, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України.

Статтями 12, 80, 83 ЗК України та статтею 21 ЗУ "Про оренду землі" визначено, що ініціативою вносити зміни в договори оренди землі наділена одна зі сторін цих договорів.

Відповідно до статті 654 ЦК України визначено, що зміна договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає зі звичаїв ділового обороту.

Згідно із ЦК України сторони у договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо зазначено про це, а також у разі, якщо обов'язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Законом можуть бути передбачені особливості укладання та виконання договору найму (оренди), і договором або законом може бути представлено періодичний перегляд, зміну (індексацію) розміру плати за користування майном.

Таким чином набуття права власності на земельну ділянку обов'язково має передувати припиненню договору оренди згідно умов самого договору, що діяв на момент набуття права власності на земельну ділянку, передбачену ним.

З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що договір купівлі продажу укладено 24.12.2010, державний акт на право власності на земельну ділянку зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі від 20.06.2011 за № 08-8-00149.

Частиною 1 та 4 статті 41 Конституції України кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Відповідно до частини 1 статті 316 ЦК України право власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно із статтею 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" № 475/97-ВР від 17.07.1997 ратифіковано Конвенцію про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Перший протокол та протокол та протоколи № 2, 4, 7, 11 Конвенції.

Відповідно до частини 1 статті 1 Першого протоколу до Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Виходячи зі змісту пунктів 32-35 рішення Європейського суду з прав людини "Стреч проти Сполученого Королівства" від 24.06.2003 майном у значенні статті 1 Протоколу 1 до Конвенції вважається законне та обґрунтоване очікування набути майно або майнове право за договором, укладеним з органом публічної влади.

Тобто, укладаючи договір купівлі-продажу спірної земельної ділянки та перераховуючи за неї власні грошові кошти ФОП Рахімова Г.В., мала право очікувати на набуття права власності в значенні статті 1 Першого протоколу до Конвенції.

Враховуючи правову позицію Верховного суду України викладену в постановах від 11.11.2014 у справі № 21-493а14, від 11.11.2014 у справі № 21-405а14 та від 30.09.2015 у справі № 3-553гс15) рішення суб'єкта владних повноважень про передачу земельної ділянки є ненормативним актом, одноразової дії, яке вичерпується після його реалізації, а отже його скасування не породжує наслідків для власника чи орендаря земельної ділянки, а подальше оспорювання правомірності набуття фізичною особою спірної земельної ділянки має вирішуватися у порядку цивільної юрисдикції, оскільки виникає спір про цивільне право.

Таким чином, визнання протиправним та скасування рішення суб'єкта владних повноважень про передачу земельної ділянки не впливає на законність правовстановлюючих документів щодо права власності чи користування земельною ділянкою.

Колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції, всупереч вимог ГПК України не було всебічно та повно з'ясовано обставини, які мають значення для справи, а висновки суду, викладені у рішення господарського суду, не відповідають фактичним обставинам справи, що призвело до неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Сукупність вищезазначеного дає підстави дійти висновку про порушення місцевим господарським судом вимог ст.ст. 86, 236 ГПК України щодо всебічного, повного та об'єктивного з'ясування обставин справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, розгляду всіх обставин справи підтверджених наявними у справі доказами, які мали бути досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи в їх сукупності, керуючись законом та нормами матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 ГПК України).

Частиною 1 статті 277 ГПК України встановлено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню (ч. 2 ст. 277 ГПК України).

Враховуючи викладене вище, апеляційний господарський суд приходить до висновку, що місцевим господарським судом не повно та не об'єктивно з'ясовано обставини справи. При цьому, висновки, викладені в рішенні суду першої інстанції, не відповідають обставинам справи, що мають значення для справи, в зв'язку з чим апеляційні скарги Київської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе", Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни підлягають задоволенню, а рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2017 року та додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018 у справі № 910/1356/13 -скасуванню.

Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись статтями 129, 267-270, 273, 275, 277, 281-285 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційні скарги Київської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе", Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни задовольнити.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2017 року та додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 15.03.2018 у справі № 910/1356/13 скасувати повністю.

3. Постановити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

4. Судові витрати зі сплати судового збору за розгляд справи у суді першої інстанції покласти на позивача.

5. Стягнути з Прокуратури Деснянського району м. Києва (02000, м. Київ, вул. Каштанова, 9А, ) на користь Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ) 3785,10 грн. судового збору за розгляд справи судом апеляційної інстанції. Видати наказ.

6. Стягнути з Прокуратури Деснянського району м. Києва (02000, м. Київ, вул. Каштанова, 9А, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АРМАСЕ" (01014, м. Київ, Звіринецька, буд. 63, ) 6 767,31 грн. судового збору за розгляд справи судом апеляційної інстанції. Видати наказ.

7. Стягнути з Прокуратури Деснянського району м. Києва (02000, м. Київ, вул. Каштанова, 9А, ) на користь Фізичної особи-підприємця Рахімової Ганни Вікторівни (02232, м. Київ, вул. М. Цветаєвої, буд. 8-а, кв. 159, код ЄДРПОУ ) 6 767,31 грн. судового збору за розгляд справи судом апеляційної інстанції. Видати наказ.

8. Видачу наказів по справі № 910/1356/13 доручити Господарському суду міста Києва.

9. Матеріали справи № 910/1356/13 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у порядку та в строки, встановлені главою 2 розділу IV ГПК України.

Повний текст складено та підписано 22.05.2018.

Головуючий суддя Б.В. Отрюх

Судді С.Р. Станік

Ю.Б. Михальська