УХВАЛА

21 травня 2018 року

м. Київ

Справа № 922/4353/16

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Ткача І.В.,

розглянувши касаційну скаргу заступника прокурора міста Києва

на постанову Київського апеляційного господарського суду від 27.02.2018

(головуючий - Кропивна Л.В., судді: Чорногуз М.Г., Михальська Ю.Б.)

та рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2017

(суддя Грєхова О.А.)

у справі №922/4353/16

за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма ім. Т.Г.Шевченка"

до 1. Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області,

2. Головного управління Національної поліції в Харківській області,

3. Державної казначейської служби України

за участю Прокуратури міста Києва

про стягнення 1 603 590,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

30 березня 2017 року заступник прокурора міста Києва звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного господарського суду від 27.02.2018 та рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2017 у справі №922/4353/16 з викладеним у ній клопотанням про поновлення строку на подання касаційної скарги.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній з 15.12.2017) до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Відповідно до підпункту 5 підпункту 2 пункту 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, що діяла на момент звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір встановлений у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з підпунктом 1 підпункту 2 пункту 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, що діяла на момент звернення із позовом та заявою про збільшення позовних вимог у даній справі) ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру складала 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заступник прокурора міста Києва у своїй касаційній скарзі просить скасувати оскаржувані судові рішення і прийняти нове рішення, яким відмовити Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Агрофірма ім. Т.Г.Шевченка" у позові про відшкодування майнової шкоди в розмірі 1 603 590,00 грн (з урахуванням заяви від 11.04.2017 про збільшення позовних вимог), завданої внаслідок тривалого невиконання Дзержинським відділом поліції ГУ НП в Харківській області та її посадовими особами ухвали слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова.

Частиною 4 статті 6 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній з 15.12.2017) передбачено, що якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Скаржником подано касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного господарського суду від 27.02.2018 та рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2017, якими задоволено майновий про стягнення 1 603 590,00 грн завданої майнової шкоди.

Отже, за подання касаційної скарги скаржник повинен був сплатити судовий збір у сумі 48 107,70 грн (24 053,85 грн х 200%).

Проте заступником прокурора міста Києва до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі. Разом з тим зазначено, що відповідно до п. 13 ч. 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю зазначених в цій нормі органів та осіб.

Щодо доводів прокуратури про звільнення від сплати судового збору у зв’язку з тим, що предметом спору є вимога про відшкодування шкоди, то слід зазначити наступне.

Пунктом 13 частини 2 статті 3 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Відповідно до зазначеної норми суб’єктом застосування зазначеної норми є лише особа (Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Агрофірма ім. Т.Г.Шевченка"), якій заподіяно шкоду незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади. Законом не передбачено можливості звільнення від сплати судового збору самим суб’єктом заподіяння шкоди, при цьому зі змісту касаційної скарги прокуратура просить прийняти нове рішення про відмову в позові, тобто прийняти рішення на користь відповідачів, а тому відсутні будь-які підстави для звільнення прокуратури міста Києва від сплати судового збору.

Отже у заявника існує визначений Законом обов'язок сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі за подання ним касаційної скарги та надання таких доказів суду.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній з 15.12.2017) у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

У зв’язку з тим, що судовий збір скаржником сплачено не було, скаржнику необхідно усунути недоліки касаційної скарги та сплатити судовий збір у сумі 48 107,70 грн.

Суд наводить належні платіжні реквізити для оплати:

- Рахунок отримувача: 0007;

- Отримувач коштів: УК у Печерському р-ні,

- Банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897;

- Код банку отримувача: 820019;

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, статтями 3, 4 Закону України "Про судовий збір", Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу заступника прокурора міста Києва на постанову Київського апеляційного господарського суду від 27.02.2018 та рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2017 у справі №922/4353/16 залишити без руху.

2. Встановити заступнику прокурора міста Києва строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

3. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто скаржнику.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                     І. Ткач