ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
УХВАЛА

03.05.2018 м. ХарківСправа № 922/539/18
Господарський суд Харківської області у складі:

судді Смірнової О.В.

при секретарі судового засідання Деньковичу А.Й.

за участю представників:

позивача - Оганезевої Р.А., довіреність № 08-11/3974/2-17 від 28.12.2017 року;

відповідача - Скринника І.А., довіреність № б/н від 12.06.2017 року,

розглянувши матеріали справи

за позовом Харківської міської ради, м. Харків
до Товариства з додатковою відповідальністю "Спецбуд - 3", м. Харків
про внесення змін до договору

ВСТАНОВИВ:

Харківська міська рада, м. Харків (позивач) звернулась до господарського суду Харківської області з позовною заявою до Товариства з додатковою відповідальністю "Спецбуд - 3" (відповідач), в якій просить суд внести зміни до договору оренди землі № 09 від 24.01.2006 р., шляхом визнання укладеною додаткової угоди до вказаного договору оренди землі з 01.01.2014 р. в редакції, зазначеній у позовній заяві.

Позов обґрунтовано з посиланням на те, що рішенням Харківської міської ради № 1269/13 від 25.09.2013 р. затверджено нову нормативну грошову оцінку земель міста Харкова, що є підставами для внесення змін до договору оренди землі, укладеного між позивачем та відповідачем.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 12.03.2018 року зазначену позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального провадження, підготовче судове засідання призначено на 27.03.2018 року.

23.03.2018 року відповідач надав клопотання про призначення експертизи (вх.№ 7892), в якому призначити експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6). На вирішення експерта поставити наступні питання:

- чи відповідає нормативна грошова оцінка земельної ділянки по вул. Велозаводській, 7 у м. Харкові, зазначена у Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 20.06.2017 року вимогам земельного законодавства, державним стандартам, нормам, правилам та іншим нормативним документам з питань землеустрою? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності?;

- чи відповідає Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки по вул. Велозаводській, 7 у м. Харкові, сформований 20.06.2017 року, вимогам земельного законодавства, державним стандартам, нормам, правилам та іншим нормативним документам з питань землеустрою? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності?;

- чи правильно проведені позивачем розрахунки розміру орендної плати за земельну ділянку по вул. Велозаводській, 7 у м. Харкові? Якщо розрахунки проведені неправильно, то в чому полягають невідповідності?

23.03.2018 року відповідач надав відзив (вх.№ 7892), в якому заперечує проти задоволення позовних вимог в повному обсязі. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що умовами договору оренди не передбачені права позивача на внесення змін до договору оренди земельної ділянки в частині збільшення розміру орендної плати на підставі відповідного рішення органу місцевого самоврядування за відсутності законодавчої зміни ставок земельного податку. При цьому, на думку відповідача, зміна органом місцевого самоврядування нормативної грошової оцінки землі не є законодавчою зміною граничного розміру орендної плати, а спірним договором оренди землі сторони не передбачили зміну договору оренди земельної ділянки без згоди сторін у разі збільшення нормативної грошової оцінки землі. Крім того, відповідач зауважив, що згідно рішення Харківської міської ради від 20.12.2017 року № 858/17 "Про визнання рішення Харківської міської ради таким, що втратило чинність", визнано таким, що втратило чинність рішення 21 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 19.12.2012 року № 960/12 "Про Порядок оформлення договорів оренди землі у місті Харкові". Крім того, відповідач вважає, що Витяг з технічної документації та розрахунок розміру орендної плати не відповідають вимогам відповідають вимогам Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 25.11.2016 р. № 489. Відповідач також зазначив, що позивач починаючи з 01 січня 2014 року не вчиняв дій щодо внесення змін до договору оренди, проект додаткової угоди на адресу відповідача не надсилав, а вимагаючи внести зміни до договору саме з 01.01.2014 року намагається покласти відповідальність за здійснені позивачем помилки на відповідача.

23.03.2018 року відповідач надав клопотання про витребування доказів (вх.№7894), в якому просить витребувати у позивача Харківської міської ради (м. Харків, м. Конституції, 7), засвідчені належним чином копії наступних документів (доказів):

- технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова (прошиту, пронумеровану та завірену печаткою розробника або органу земельних ресурсів), яка затверджена рішенням Харківської міської ради від 03.07.2013 р. № 1209/13;

- затверджену рішенням Харківської міської ради Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельної ділянки по вул. Велозаводській, 7 у м. Харкові, користувачем якої є ТДВ "СПецбуд-3".

23.03.2018 року відповідач також надав заяву про застосування позовної давності (вх.№ 7895), в якій просить застосувати до позовних вимог позовну давність та відмовити у задоволенні позову.

26.03.2018 року відповідач надав заперечення щодо вимог позивача про визнання укладеної додаткової угоди з 01 січня 2014 року (вх.№ 11093), які були досліджені судом та приєднанні до матеріалів справи.

В судовому засіданні 27.03.2018 року була оголошена перерва до 03 травня 2018 року до 10:30 год.

02.05.2018 року позивач надав відповідь на відзив (вх.№ 11452), в якій зазначив, що витяги з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки від є офіційними документами, виданими компетентним органом державної влади, а саме управлінням Держземагентства у м. Харкові Харківської області, на підставі якого Харківська міська рада в межах повноважень розраховує розмір орендної плати. Дані документи у частині визначення категорії функціонального використання і застосування відповідних коефіцієнтів базуються на інформації, що міститься у довідці №6-зем, а отже вони є належними та допустимими доказами у справі. Витяги у адміністративному порядку не оскаржувалися, доказів на спростування коефіцієнтів відображених у витягу відповідачем не надано, а відтак їх невідповідність являється лише суб'єктивною точкою зору відповідача.

02.05.2018 року позивач надав пояснення (вх.№ 11451), в яких висловив свої заперечення щодо призначення судової експертизи у даній справі.

Представник позивача в судовому засіданні 03.05.2018 року проти задоволення клопотань відповідача про витребування доказів та про призначення судової експертизи заперечував.

Представник відповідача в судовому засіданні 03.05.2018 року підтримав свої клопотання про витребування доказів та про призначення судової експертизи.

Розглянувши клопотання відповідача про призначення судової експертизи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 ГПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Преамбулою Закону України "Про оцінку земель" від 11.12.2003 № 78 встановлено, що цей Закон визначає правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов'язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб'єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

У відповідності до положень ст. 5 Закону України "Про оцінку земель", залежно від мети та методів проведення оцінка земель поділяється на такі види: бонітування ґрунтів, економічна оцінка земель та грошова оцінка земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Статтею 15 Закону України "Про оцінку земель" встановлено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

За результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (ч. 1, 2 ст. 20 Закону України "Про оцінку земель").

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, відповідно до ст. 23 Закону України "Про оцінку земель", оформлюються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, який видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Центральним органом виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері земельних відносин є Державне агентство земельних ресурсів України (далі - Держземагенство»), яке відповідно до пункту 2 Положення про Державне агентство земельних ресурсів України, є правонаступником Державного комітету України із земельних ресурсів.

Згідно пп. 6 п. 4 Положення про Держземагенство України та п. 21 Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, територіальні органи Держземагентства, серед іншого, уповноважені видавати витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок.

Крім цього, визначення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки проводиться на підставі Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів (далі - Порядок) затвердженого спільним наказом Держкомзему, Мінагрополітики, Мінбудархітектури та УААН від 27.01.2006 року № 18/15/21/11і.

Так, у Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 20.06.2017 року, визначено розмір нормативно-грошової оцінки земельної ділянки площею 0,6399 га за кадастровим номером :11:047:0001, що складає 9652636 грн., також визначені значення коефіцієнтів Км2, КмЗ та коефіцієнту функціонального використання (Кф).

Рішенням Харківської міської ради від 24.10.2012 № 894/12 "Про заходи щодо виконання Постанови Верховної Ради України від 06.09.2012 № 5215- VI про зміну і встановлення межі міста Харкова" визначено КП "Міський інформаційний центр" замовником робіт за рахунок власних коштів підприємства на розроблення Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Харкова з урахуванням нової межі міста. Виконавцем зазначених робіт є ДП "Харківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" (м. Харків, вул. Космічна, 21, ліцензія Держземагентства України серія АД № 076157).

Таким чином, нормативна грошова оцінка земельної ділянки за кадастровим номером :11:047:0001 є визначеною, і таке визначення здійснено у відповідності з вимогами вищевказаних нормативно-правових актів.

В п. 2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №4 від 23.02.2012 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" роз'яснено, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних. Що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідач не надав суду доказів того, що таке визначення є помилковим або таким, що зроблено з порушенням вимог чинного законодавства України.

Зазначене спростовує доводи відповідача стосовно необхідності призначення судової експертизи в т.ч. з метою перевірки правильності її визначення.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання відповідача про призначення експертизи слід відмовити.

Дослідивши клопотання відповідача про витребування доказів, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.81 ГПК України клопотання про витребування доказів повинно містити:

- який доказ витребовується;

- обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

- підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

- заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу;

- причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Як вбачається з вказаного клопотання відповідача воно не відповідає вищевказаним вимогам процесуального законодавства, а зокрема, у ньому відсутня інформація про те, які саме заходи, відповідач вжив для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу та причини неможливості отримати цей доказ самостійно відповідачем.

Крім того, відповідач просить витребувати у позивача технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова, яка затверджена рішенням Харківської міської ради від 03.07.2013 р. № 1209/13.

При цьому, з метою забезпечення всебічного й об'єктивного висвітлення діяльності виконавчих органів і посадових осіб Харківської міської ради, відповідно до вимог Законів України "Про доступ до публічної інформації", "Про інформацію", "Про висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації", рішення Харківської міської ради оприлюднюються на офіційному веб-сайті Харківської міської ради в мережі Інтернет, тобто рішення позивача є загальнодоступними.

Зважаючи на вищевказане, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про витребування документів в повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ГПК України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:

1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу;

2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;

3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги необхідність надання відповідачу можливості подати заперечення на відповідь позивача на відзив, суд, на підставі п. 3 ч. 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України, відкладає засідання, в межах строків, встановлених статтею 177 Господарського процесуального кодексу України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 81, ч. 2 ст. 183, ч. 2 ст. 202, ст.ст. 216, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів - відмовити.

2. В задоволенні клопотання відповідача про призначення судової експертизи - відмовити

3. Підготовче засідання відкласти на "11" травня 2018 року на 11:00 годину.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Інформація по справі може бути одержана зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Повний текст ухвали складено 04.05.2018 року.

Суддя О.В. Смірнова