РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

26.04.2018Справа № 910/21263/17

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Алтана",

м. Київ

До Товариства з обмеженою відповідальністю "Славутич-Осокорки", м. Київ

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача

Товариство з обмеженою відповідальністю "Альфабуд Комплект", м. Київ

Про стягнення 868 897,75 грн.

Суддя Ващенко Т.М.

Секретар судового засідання Шаповалов А.М.

Представники учасників судового процесу:

Від позивача: Богуш М.К.

Від відповідача: Шевчук А.С.

Від третьої особи: не з'явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Алтана" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Славутич-Осокорки" (далі - відповідач) про стягнення 868897,75 грн., з яких: 850242,20 грн. основного боргу, 13883,77 грн. пені, 1620,03 грн. 3% річних, 3151,75 грн. інфляційних втрат.

Позовні вимоги обґрунтовано невиконанням відповідачем умов Договору № Р-05-17/1 від 17.05.17. в частині оплати виконаних робіт, що зумовило нарахування позивачем пені, 3% річних, інфляційних втрат та звернення з даним позовом до суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.11.17. порушено провадження у справі № 910/21263/17 та призначено її до розгляду на 12.12.17.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.12.17. за клопотанням відповідача розгляд справи було відкладено на 09.01.18.

У зв'язку з набранням з 15.12.17. чинності Законом України від 03.10.17. "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", яким зокрема, Господарський процесуальний кодекс України викладений в новій редакції, ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.01.18. у справі № 910/21263/17 вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 09.01.18.

09.01.18. відповідачем було подано письмовий відзив на позовну заяву, в якому він проти позову заперечує з підстав, викладених у відзиві.

09.01.18. третьою особою було подано письмові пояснення по справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.01.18. було відкладено підготовче засідання у справі на 01.02.18.

17.01.18. позивачем подано відповідь на відзив відповідача.

26.01.18. відповідачем подано письмові заперечення.

01.02.18. позивачем подано письмові пояснення.

В судовому засіданні 01.02.18. відмовлено в задоволенні клопотання позивача про витребування доказів з підстав того, що витребувані позивачем докази не стосуються предмета доказування в даній справі.

В судовому засіданні 01.02.18. судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про оголошення перерви в підготовчому засіданні до 22.02.18.

16.02.18. відповідачем подано письмові пояснення по справі.

В судовому засіданні 22.02.18. судом відмовлено в задоволенні клопотань відповідача про виклик свідків з підстав того, що такі заяви не викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти, та судом буде здійснена їхня оцінка разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 ГПК України.

В судовому засіданні 22.02.18. судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення судового розгляду справи № 910/21263/17 по суті на 20.03.18.

В судовому засіданні 20.03.18. судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про оголошення перерви в судовому засіданні до 02.04.18.

В судовому засіданні 02.04.18. представниками відповідача підтримано подану ним 02.04.18. через відділ діловодства суду заяву про відвід судді Ващенко Т.М.

02.04.18. від відповідача надійшло клопотання про призначення у справі № 910/21263/17 судової будівельно-технічної експертизи та долучення доказів, а саме, вимоги про зменшення ціни та фіскального чеку про її направлення. Заявник вказує, що не мав змоги подати дані документи до закінчення підготовчого засідання, оскільки такі докази виникли 02.04.18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.04.18. у справі № 910/21263/17 визнано відвід судді Ващенко Т.М. необґрунтованим, розгляд справи № 910/21263/17 відкладено на 26.04.18. та зупинено провадження у справі № 910/21263/17 до 26.04.18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.04.18. у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Славутич-Осокорки" про відвід головуючого судді у справі № 910/21263/17 відмовлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.04.18. поновлено провадження у справі № 910/21263/17 та залишено без розгляду та повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю "Славутич-Осокорки" клопотання від 02.04.18. про призначення у справі № 910/21263/17 судової експертизи та долучення до матеріалів справи документів.

Представник позивача в судовому засіданні 26.04.18. позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні 26.04.18. не визнав заявлені позовні вимоги у повному обсязі та просив суд відмовити у задоволенні позову повністю.

Третя особа в судове засідання 26.04.18. явку свого повноваженого представника не забезпечила.

Після виходу суду з нарадчої кімнати, у судовому засіданні 26.04.18. судом проголошено вступну та резолютивну частину рішення та повідомлено, що повне рішення буде складено у термін, передбачений ч. 6 ст. 233 ГПК України.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

За змістом ст. 509 Цивільного кодексу України, ст. 173 Господарського кодексу України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

За приписами ст. ст. 11, 509 Цивільного кодексу України зобов'язання виникають, зокрема, з договору.

Згідно з ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Відповідно до ст. ст. 6, 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

17.05.17. між позивачем (далі - Підрядник) та відповідачем (далі - Замовник) було укладено Договір підряду № Р-05-17/1 (далі - Договір), за умовами якого (п. 1.1) Замовник доручає та оплачує, а Підрядник зобов'язується за рахунок власних та/або залучених сил,засобів, будівельних матеріалів, Обладнання та будівельної машинної техніки та підіймальних механізмів, у відповідності до Договору, Проектної документації та державних будівельних норм і правил виконати при будівництві Об'єкту («Житловий будинок проектний номер 4 у складі «Будівництва торговельно-офісного та житлово-громадського комплексу по проспекту Миколи Бажана, 151-Б у Дарницькому районі міста Києва») комплекс будівельно-монтажних робіт згідно з додатком № 1 до Договору «Договірна ціна» (далі - Роботи).

Строк дії Договору сторонами погоджено пунктом 12.1 з моменту його підписання і діє до повного виконання сторонами взятих на себе зобов'язань.

З огляду на встановлений ст. 204 Цивільного кодексу України принцип правомірності правочину, суд приймає до уваги Договір як належну підставу, у розумінні норм ст.11 названого Кодексу України, для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов'язків з виконання робіт.

Суд зазначає, що за своїм змістом та правовою природою укладений між сторонам правочин є договором підряду, який підпадає під правове регулювання норм ст. ст. 837-864 Цивільного кодексу України.

За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу (ст. 837 Цивільного кодексу України).

Згідно зі ст. 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За приписами зі ст. 193 Господарського кодексу України суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов'язковим для виконання сторонами.

За Договором Роботи виконуються в обсягах, визначених Проектною документацією. Остаточний обсяг робіт визначається згідно з Актами приймання виконаних будівельних робіт по формі № КБ-2в та Довідками про вартість виконаних підрядних робіт та витрати по формі № КБ-3 (п. 1.2 Договору).

Підрядник зобов'язується в процесі виконання Договору виконувати вказівки Замовника та Уповноважено особи Замовника, котра виконує функції Генерального підрядника та якою є Товариство з обмеженою відповідальністю «Альфабуд Комплект». При цьому Уповноважена особа забезпечує, зокрема, перевірку актів виконаних робіт (п. п. 1.1, 1.3 Додаткової угоди № 1 від 17.05.17. до Договору).

Позивач вказує на те, що ним було виконано Роботи за Договором на суму 850 242,20 грн., а саме:

- на суму 98 492,20 грн., про що було складено акт приймання виконаних будівельних робіт за липень 2017 року за формою № КБ-2в та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за липень 2017 року за формою № КБ-3;

- на суму 751750,00 грн., про що було складено акт приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2017 року за формою № КБ-2в та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за вересень 2017 року за формою № КБ-3.

У відповідності до фіскального чеку та опису вкладення в цінний лист вказані акти та довідки на загальну суму 850 242,20 грн. 12.10.17. разом із листом від 11.10.17. № 3 було направлено позивачем на юридичну адресу відповідача, вказану в Договорі: 01004, м. Київ, вул. Велика Васильківська, б. 5.

За даними сайту ПАТ «Укрпошта» за формою відстеження рекомендованих поштових відправлень http://ukrposhta.ua/ua/vidslidkuvati-forma-poshuku рекомендоване повідомлення № 262 надійшло до відділення зв'язку з індексом « 01004» 16.10.17., а 13.10.17. закінчився встановлений термін зберігання поштового відправлення і його було повернуто на адресу відправника.

У відповідності до фіскального чеку та опису вкладення в цінний лист вказані акти та довідки на загальну суму 850 242,20 грн. 20.11.17. разом із листом від 17.11.17. № 5 було направлено позивачем на юридичну адресу відповідача, вказану в Договорі: 01004, м. Київ, вул. Велика Васильківська, б. 5.

За даними сайту ПАТ «Укрпошта» за формою відстеження рекомендованих поштових відправлень http://ukrposhta.ua/ua/vidslidkuvati-forma-poshuku рекомендоване повідомлення № 392 вручено адресату 28.11.17. о 12:37 год.

У відповідності до фіскального чеку та опису вкладення в цінний лист вказані акти та довідки на загальну суму 850 242,20 грн. 20.11.17. разом із листом від 17.11.17. № 6 було направлено позивачем на адресу третьої особи. За даними сайту ПАТ «Укрпошта» за формою відстеження рекомендованих поштових відправлень http://ukrposhta.ua/ua/vidslidkuvati-forma-poshuku рекомендоване повідомлення № 026 вручено адресату 26.12.17.

Крім вказаного, супровідним листом від 11.10.17. № 4 12.10.17. позивач направив третій особі для підписання акти № 1, № 2, № 3, № 4 приймання виконаних робіт за липень та вересень 2017 року на загальну суму 850 242,20 грн., який у відповідності до сайту ПАТ «Укрпошта» за формою відстеження рекомендованих поштових відправлень http://ukrposhta.ua/ua/vidslidkuvati-forma-poshuku вручено адресату 30.10.17о 13:28:00 год.

Згідно з п. 2.1.8 Договору Замовник зобов'язаний розглянути та підписати Акт приймання виконаних будівельних робіт по формі № КБ-2в та Довідку про вартість виконаних підрядних робіт та витрати по формі № КБ-3 до 14 числа місяця, наступного за звітним та/або в цей же строк надати Підряднику обґрунтовані заперечення (мотивовану відмову), забезпечити оплату робіт підрядника у термін 10 банківських днів з моменту підписання акту та довідки. Мотивована відмова складається Замовником у випадку виявлення ним при огляді виконаних Підрядником робіт відхилень від Робочої документації, ДБНів, Державних стандартів, технічних умов, вказівок Замовника та/або його представників, інших недоліків.

Відповідно до п. 5.1 Договору щомісячне приймання Замовником виконаних Робіт здійснюється відповідно до діючих норм і правил із наданням акту огляду прихованих робіт (при необхідності) та Актів № КБ-2в та Довідок № КБ-3 у порядку, 1.3.18. даного Договору. Приймання Замовником Обладнання, встановленого при виконанні Робіт, здійснюється після завершення монтажу цього Обладнання та оформляється Актами передачі-приймання змонтованого Обладнання разом з актами №КБ-2в і Довідками № КБ-3 в порядку, що застосовується до їх оформлення.

Судом враховано, що матеріали справи містять акти на закриття прихованих робіт за Договором № № 1-5.

Пунктом 5.2 Договору сторони погодили, що приймання Замовником виконаних Робіт в цілому за Договором здійснюється шляхом складання та підписання кінцевого Акту приймання-передачі виконаних робіт. В тексті Договору під «Кінцевим актом приймання-передачі виконаних робіт» розуміється акт, підписаний уповноваженими представниками сторін, який посвідчує реальне виконання робіт за Договором. Підрядник надає кінцевий акт приймання-передачі виконаних робіт протягом 3 робочих днів з моменту фактичного виконання робіт за Договором, а Замовник зобов'язується протягом 10 робочих днів з моменту його отримання підписати цей акт та надати його оригінал Підряднику (п. 5.3 Договору).

Оскільки підписаних Актів та Довідок за Договором за липень та вересень 2017 року на суму 850 242,20 грн. відповідач позивачу не надав, як не надав мотивованої письмової відмови від їх підписання, суд, оцінюючи представлені позивачем докази в обґрунтування викладених в позовній заяві обставин щодо виконання робіт за Договором відповідачу на суму 850 242,20 грн., дійшов висновку, що на виконання умов Договору позивачем було виконано роботи на суму 850 242,20 грн.

Надавши правову оцінку наданому відповідачем листу від 11.12.17., яким він вказав на відмову прийняти роботи та підписати акти за Договором, суд відзначає, що підставою для відмови від підписання актів Замовник наголосив на тому, що прийняття робіт за Договором віднесено до компетенції ТОВ «Альфабуд Комплект».

Однак, як відзначалось судом, Уповноважена особа (ТОВ «Альфабуд Комплект») забезпечує перевірку актів виконаних робіт (п. 1.3 Додаткової угоди № 1 від 17.05.17. до Договору), а не прийняття Робіт.

При цьому, оспорювані акти та довідки було направлено позивачем і на адресу третьої особи, однак, учасниками судового процесу до матеріалів справи не подано доказів перевірки третьою особою таких актів, їх підписання Уповноваженою особою чи надання нею мотивованої відмови від такого підписання.

Крім того, лист від 11.12.17. відповідача не містить мотивованої відмови Замовника від підписання акту приймання виконаних будівельних робіт за липень 2017 року за формою № КБ-2в та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за липень 2017 року за формою № КБ-3 на суму 98 492,20 грн., акту приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2017 року за формою № КБ-2в та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за вересень 2017 року за формою № КБ-3 на суму 751750,00 грн.

Додатково до вказаного суд звертає увагу, що з наданого ним опису вкладення в цінний лист № 964 про направлення 18.12.17. поштової кореспонденції позивачу не вбачається, які саме акти, на яку суму та за яким договором відповідач відмовився підписувати, оскільки в п. 1 такого опису вказано «повідомлення від 11 грудня 2017 року про відмову прийняти роботи та підписати довідки акти за липень 2017 року та за вересень 2017 року».

Отже, суд при розгляді справи приймає до уваги відсутність у відповідача, як Замовника за Договором, будь-яких заперечень та претензій щодо належного виконання Підрядником прийнятих за Договором зобов'язань з виконання робіт на суму 850 242,20 грн.

Згідно зі ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов'язку не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов'язок у семиденний строк від дня пред'явлення вимоги, якщо обов'язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

За приписами ст. ст. 525, 615 Цивільного кодексу України одностороння відмова від виконання зобов'язання і одностороння зміна умов договору не допускаються.

Частиною 1 ст. 854 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Відповідно до п. 4.1 Договору на момент укладення даного Договору, Ціна Робіт, виходячи з обсягу виконуваних робіт згідно з Проектною документацією, визначена Сторонами у Додатку № 1 до даного Договору «Договірна ціна» (далі - Ціна Договору). Ціна Договору є твердою але може бути змінена виключно за погодженням Сторін (п. 4.4 Договору).

Згідно з п. 4.5.1 Договору після підписання даного Договору Замовник з метою організації будівельного процесу, залучення будівельної машинної техніки та закупівлі матеріалів та Обладнання Замовник може сплатити Підряднику аванс у розмірі та строки, окремо обумовлені Сторонами.

Сторонами не заперечується, що аванс відповідачем позивачу за Договором сплачено не було.

Решту грошових коштів за виконані Роботи, за винятком сплаченого авансу, Замовник сплачує на підставі актів № КБ-2в та Довідки № КБ-3, які підписуються уповноваженими представниками Сторін щомісячно. Акт № КБ-2в та довідку № КБ-3 Підрядник передає Замовнику не пізніше 20 (двадцятого) числа звітного місяця. Замовник до 14 числа місяця, наступного за звітним, перевіряє його реальність та підписує в частині в виконаних обсягів робіт. Оплата виконаних робіт здійснюється протягом 10 (десяти) банківських днів після підписання Акту приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3) в розмірі 100% від суми акту з урахуванням сплаченого авансу (п. 4.5.2 Договору).

Пунктом 4.6 Договору встановлено, що за даним Договором розрахунки між сторонами щодо оплати Ціни Договору здійснюються у безготівковій формі шляхом перерахування Замовником відповідних сум на банківський рахунок Підрядника.

Тобто, керуючись умовами укладеного між сторонами правочину, суд дійшов висновку, що строк оплати робіт за Договором настав.

Однак, за твердженнями позивача за первісним позовом, які з боку відповідача належними та допустимими у розумінні ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами не спростовані, Товариством з обмеженою відповідальністю «Славутич-Осокорки» свої обов'язки за Договором в повному обсязі виконано не було, виконані Підрядником роботи в повному обсязі не оплачено внаслідок чого у останнього, за розрахунком заявника, утворилась заборгованість з оплати робіт за липень, вересень 2017 року в розмірі 850 242,20 грн.

Додатково до викладеного судом враховано, що в заяві № 26/01-18-3 від 26.01.18. «про зарахування зустрічних однорідних вимог» відповідачем прямо вказується наступне: на виконання умов Договору № Р-05-17/1 від 17.05.17. підрядником було проведено ряд робіт у відповідності до наступних актів приймання виконаних підрядних робіт по формі № КБ-2в: акту приймання виконаних підрядних робіт за липень 2017 року по формі № КБ-2в на суму 98 492,20 грн., акту приймання виконаних підрядних робіт за вересень 2017 року по формі № КБ-2в на суму 751 750,00 грн. За Договором підряду № Р-05-17/1 загальна сума робіт становить 850 424,20 грн. ТОВ «Славутич-Осокорки» були прийняті роботи та підписаний акт приймання виконаних будівельних робіт за липень 2017 року по формі № КБ-2в на суму 98 492,20 грн.

Стосовно заяви відповідача про зарахування зустрічних однорідних вимог, суд наголошує на викладеному далі.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Алтана» (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Славутич-Осокорки» (далі - відповідач) про стягнення 868 897,75 грн., з яких: 850 242,20 грн. основного боргу, 13 883,77 грн. пені, 1620,03 грн. 3% річних, 3 151,75 грн. інфляційних втрат.

Позовні вимоги обґрунтовано невиконанням відповідачем умов Договору підряду № Р-05-17/1 від 17.05.17. в частині оплати виконаних робіт, що зумовило нарахування позивачем пені, 3% річних, інфляційних втрат та звернення з даним позовом до суду.

У відповідності до заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог відповідач вважає, що, оскільки між сторонами було укладено Договір підряду № Р-05-17/1 від 17.05.17. та Договір підряду № 04/04 від 04.04.17., то за твердженням Товариства з обмеженою відповідальністю «Славутич-Осокорки», роботи за обома вказаними договорами підряду Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Алтана» було виконано з недоліками, виправлення яких за обома договорами спричинило заявнику збитки. Крім вказаного, Товариство з обмеженою відповідальністю «Славутич-Осокорки» вважає, що йому повинен бути повернутий Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Алтана» аванс за Договором підряду № 04/04 від 04.04.17. та невикористаними залишились матеріали за обома договорами.

Статтею 202 Цивільного кодексу України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Стаття 203 вказаного Кодексу передбачає, що зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства.

Окремим способом припинення правовідношення є зарахування (ст. ст. 603, 604, 605 ЦК України).

Відповідно до ст. 601 ЦК України, зобов'язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги. Зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін.

Згідно з ч. ч. 3, 4 ст. 203 ГК України, господарське зобов'язання припиняється зарахуванням зустрічної однорідної вимоги, строк якої настав або строк якої не зазначений чи визначений моментом витребування. Для зарахування достатньо заяви однієї сторони. Господарське зобов'язання може бути припинено зарахуванням страхового зобов'язання, якщо інше не випливає з закону або змісту основного чи страхового зобов'язання.

Таким чином, за змістом статей 203 ГК України, 601 ЦК України зарахування являє собою спосіб припинення зобов'язання і можливе за наявності умов зустрічності та однорідності вимог, настання строків виконання зобов'язання, а також відсутності спору відносно характеру зобов'язання, його змісту, умов виконання тощо.

Вимоги, які можуть підлягати зарахуванню, мають відповідати таким умовам: 1) бути зустрічними (кредитор за одним зобов'язанням є боржником за іншим, а боржник за першим зобов'язанням є кредитором за другим); 2) бути однорідними. Правило про однорідність вимог розповсюджується на їх правову природу, але не стосується підстави виникнення такої вимоги. Отже, допускається зарахування однорідних вимог, які випливають із різних підстав (різних договорів тощо); 3) строк виконання щодо таких вимог настав, не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги.

Інститут заліку покликаний оптимізувати діяльність двох взаємозобов'язаних, хоч і за різними підставами, осіб. Ця оптимізація полягає в усуненні зустрічного переміщення однорідних цінностей, які складають предмети взаємних зобов'язань, зменшує ризик сторін, який виникає при здійсненні виконання, а також їх витрати, пов'язані з виконанням. В силу цього для зарахування достатньо ініціативи однієї сторони. Поряд з цим припущення про можливість зарахування підлягає спростуванню у тому чи іншому випадку стороною, яка отримала заяву про зарахування. Предметом доказування такого спростування буде достатньо обґрунтоване посилання на обставину, яка робить вимогу непридатною до зарахування.

Якщо друга сторона вважає, що заява першої сторони є нікчемним правочином, а відтак не припиняє зобов'язання (наприклад, за відсутністю зобов'язання другої сторони або в разі недопустимості зарахування зустрічних вимог згідно з частинами четвертою, п'ятою статті 203 ГК України, статтею 602 ЦК України), то друга сторона вправі звернутися до суду з позовом про примусове виконання зобов'язання першою стороною в натурі або про застосування інших способів захисту, встановлених законом (п. 31 інформаційного листа ВГСУ від 07.04.2008 р. № 01-8/211 «Про деякі питання практики застосування норм Цивільного та Господарського кодексів України»).

Умовою, за наявності якої можливе припинення зобов'язання зарахуванням, є прозорість вимог, тобто коли між сторонами немає спору відносно характеру зобов'язання, його змісту, умов виконання. Якщо ж одна зі сторін звернулась із заявою про зарахування, а інша сторона зобов'язання звернулась до суду з позовом про стягнення тієї суми, на яку проводиться зарахування зустрічної вимоги, тобто фактично наявним є протиставлення цій вимозі заперечення відносно характеру, терміну, розміру виконання тощо, то в такому випадку спір підлягає судовому розгляду (вказана правова позиція викладена в постанові Вищого господарського суду України від 14.03.06. у справі № 8/600).

При цьому, судом враховано, що відповідач не визнає наявності у нього заборгованості за актом приймання виконаних підрядних робіт за вересень 2017 року по формі № КБ-2в на суму 751 750,00 грн., а позивач не визнає наявності недоліків у виконаних ним підрядних роботах за Договором та спричинення відповідачу збитків. При цьому, умови та розмір виконання зобов'язань сторонами за договором підряду № 04/04 від 04.04.17. не є предметом розгляду даної справи, з огляду на що направлення Товариством з обмеженою відповідальністю «Славутич-Осокорки» заяви про припинення зобов'язання шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог не припиняє відповідно до закону його обов'язку щодо своєчасного перерахування грошових коштів за виконані позивачем підрядні роботи за Договором. (аналогічну правову позицію викладено в постанові Вищого господарського суду України від 12.06.13. у справі № 5011-30/15848-2012).

Інші доводи відповідача зводяться до встановлення обставин виконання зобов'язань сторонами за договором підряду № 04/04 від 04.04.17. та наявності спричинення Замовнику збитків, що не є предметом спору даної справи, а тому не приймається судом.

Щодо дефектного акту від 08.09.17., то з останнього вбачається, що ним встановлено обсяги робіт та матеріалів необхідних для усунення недоліків «випусків пілонів» по будинку № 004 об'єкту Будівництво торговельно-офісного та житлово-громадського комплексу по проспекту Миколи Бажана, 151-Б у Дарницькому районі міста Києва, при цьому, такий акт підписаний за присутності Замовника, Генерального підрядника, представника ТОВ «БК «Алтана», ТОВ «Мєйк Поінт Інжиніринг», однак, з нього не вбачається вини Підрядника у визначених недоліках, не встановлено строків усунення недоліків, а відповідачем не доведено їх усунення.

Відповідачем до матеріалів справи подано повідомлення від 03.01.18. № 03/01-18 про розірвання договору підряду № Р-05-17/1 від 17.05.17., направлене позивачу 05.01.18., в якому Замовник, посилаючись на приписи ч. 2 ст. 849 ЦК України та приписи ч. 3 ст. 858 ЦК України повідомляє Підрядника про односторонню відмову від Договору.

Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків (ч. 3 ст. 858 ЦК України)

Згідно з ч. 2 ст. 849 ЦК України, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Вказані статті містять відповідальність підрядника та права замовника у двох різних випадках: під час виконання роботи та за неналежну якість роботи. Однак, Замовник, не визначився, приписи якої саме норми ЦК України порушено позивачем та не довів наявності визначених вказаними статтями обставин, а Договір розірвано в односторонньому порядку не було.

Стосовно наданих до матеріалів справи: відповідачем висновку експерта № 01-2018/1 від 05.01.18., позивачем висновку експерта № 01-18 від 23.01.18., судом встановлено.

За приписами ст. 104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Надавши правову оцінку означеним висновкам суд їх відхиляє з підстав невідповідності предмету спору в даній справі, та оскільки такі висновки викликають сумніви у їх об'єктивності, з підстав того, що висновок, виконаний на замовлення позивача підтримує доводи Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Алтана», а висновок, виконаний на замовлення відповідача підтримує доводи Товариства з обмеженою відповідальністю «Славутич-Осокорки».

Щодо наданих учасниками судового процесу до матеріалів справи заяв свідків: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, судом враховано наступне.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (ст. 73 ГПК України).

Відповідно до ст. 87 ГПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб. На підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах. Законом можуть бути визначені інші обставини, які не можуть встановлюватися на підставі показань свідків. Сторони, треті особи та їх представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи. Показання свідка, що ґрунтуються на повідомленнях інших осіб, не беруться судом до уваги.

Положеннями ст. 88 ГПК України встановлено, що показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка. У заяві свідка зазначаються ім'я (прізвище, ім'я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв'язку та адреси електронної пошти (за наявності), обставини, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з'явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень. Підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом. Не вимагається нотаріальне посвідчення підпису сторін, третіх осіб, їх представників, які дали згоду на допит їх як свідків. Заява свідка має бути подана до суду у строк, встановлений для подання доказів.

Оскільки факти невиконання/неналежного виконання стороною договору підряду своїх зобов'язань можуть встановлюватись виключно відповідними первинними документами, такі обставини не можуть встановлюватися на підставі показань свідків не підтверджених первинними документами, з огляду на що, в порядку ст. 86 ГПК України судом вказані докази (заяви свідків) відхиляються.

Таким чином з відповідача на користь позивача підлягає стягненню за Договором заборгованість з оплати робіт за липень, вересень 2017 року в розмірі 850 242,20 грн., а позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню повністю.

Виходячи з принципу повного, всебічного та об'єктивного розгляду всіх обставин справи, суд також дійшов висновку щодо задоволення вимог позивача про стягнення 13 883,77 грн. - пені, 1620,03 грн. - 3% річних, 3 151,75 грн. - інфляційних втрат. При цьому, господарський суд виходить з наступного:

Відповідно до ч.1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Невиконання зобов'язання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання) ст. 610 Цивільного кодексу України кваліфікує як порушення зобов'язання.

Згідно з ч.1 ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

За приписами ч.1 ст.549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. (ч. 2, 3 ст. 549 Цивільного кодексу України).

Отже, порушення боржником прийнятих на себе зобов'язань тягне за собою відповідні правові наслідки, які полягають у можливості застосування кредитором до боржника встановленої законом або договором відповідальності.

За умовами п. 8.5 Договору у випадку порушення Замовником строків сплати грошових коштів за виконані Роботи, він зобов'язаний сплатити на користь Підрядника пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період прострочення, від простроченої (несплаченої суми), за кожен день такого прострочення.

Враховуючи висновки суду щодо обґрунтованості визначеного позивачем розміру основної заборгованості за роботи, виконанні у липні, вересні 2017 року., здійснивши власний перерахунок, судом встановлено, що обґрунтованим є стягнення з відповідача пені в розмірі 13 883,77 грн.

Відповідно до ст.625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Враховуючи висновки суду щодо обґрунтованості визначеного позивачем розміру основної заборгованості за роботи, виконанні у липні, вересні 2017 року., здійснивши власний перерахунок, судом встановлено, що обґрунтованим є стягнення з відповідача 1620,03 грн. - 3% річних, 3 151,75 грн. - інфляційних втрат.

При цьому, у застосуванні індексації судом враховано рекомендації щодо порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ, викладені в листі №62-97р від 03.04.1997р. Верховного Суду України.

Відповідно до Листа №62-97р. від 03.04.1997р. Верховного Суду України «Рекомендації щодо порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ» та Інформаційного листа №01-06/928/2012 від 17.07.2012р. Вищого господарського суду України «Про практику застосування ВГСУ у розгляді справ окремих норм матеріального права» сума боргу з урахуванням індексу інфляції повинна розраховуватися, виходячи з індексу інфляції за кожний місяць (рік) прострочення, незалежно від того, чи був в якийсь період індекс інфляції менше одиниці (тобто, мала місце не інфляція, а дефляція). При застосуванні індексу інфляції слід мати на увазі, що індекс розраховується не на кожну дату місяця, а в середньому на місяць і здійснюється шляхом множення суми заборгованості на момент її виникнення на сукупний індекс інфляції за період прострочення платежу. При цьому, сума боргу, яка сплачується з 1 по 15 день відповідного місяця, індексується з врахуванням цього місяця, а якщо сума боргу сплачується з 16 по 31 день місяця, розрахунок починається з наступного місяця. Аналогічно, якщо погашення заборгованості здійснено з 1 по 15 день відповідного місяця, інфляційні втрати розраховуються без врахування цього місяця, а якщо з 16 по 31 день місяця, то інфляційні втрати розраховуються з врахуванням даного місяця. Вказані рекомендації щодо нарахування на суму заборгованості інфляційних втрат також викладено у Листі б/н від 01.07.2014р. Верховного Суду України «Аналіз практики застосування ст.625 Цивільного кодексу України в цивільному судочинстві».

За таких обставин, суд дійшов висновку, щодо задоволення в повному обсязі позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Алтана» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Славутич-Осокорки» про стягнення 868 897,75 грн.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Стосовно заявлених позивачем до стягнення 2000,00 грн. витрат пов'язаних із залученням експерта для проведення огляду доказів за їх місцезнаходженням та 13000,00 грн. витрат на підготовку експертного висновку суд відзначає наступне.

Відповідно до ч. 8 ст. 129 ГПК України розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв'язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п'яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Доказів про понесені позивачем судові витрати останнім до матеріалів справи не подано, як і не заявлено про подання таких доказів протягом п'яти днів після ухвалення рішення суду.

Крім того, судом враховано висновки суду при перевірці й оцінці експертних висновків.

З огляду на вказане заявлені позивачем судові витрати в розмірі 15 000,00 грн. відшкодуванню та поверненню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 73, 74, 76-80, 86, 123, 126, 129, 219, 220, 232, 233, 236-238, 240, 241 ГПК України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Славутич-Осокорки" (01004, м. Київ, вул. Велика Васильківська, б. 5; ідентифікаційний код 40378523) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Алтана" (04214, м. Київ, вул. Героїв Дніпра, б. 36, кв. 85; ідентифікаційний код 20053524) 850 242 (вісімсот п'ятдесят тисяч двісті сорок дві) грн. 20 коп. - основного боргу, 13 883 (тринадцять тисяч вісімсот вісімдесят три) грн. 77 коп. - пені, 1 620 (одну тисячу шістсот двадцять) грн. 03 коп. - 3% річних, 3 151 (три тисячі сто п'ятдесят одну) грн. 75 коп. - інфляційних втрат, 13 033 (тринадцять тисяч тридцять три) грн. 47 коп. - судового збору.

3. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення, відповідно до ст. 256 Господарського процесуального кодексу України та п.п. 17.5 п. 17 Розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України, може бути оскаржено до Київського апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги через Господарський суд міста Києва протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 07.05.18.

Суддя Т.М. Ващенко