УХВАЛА

м. Київ

15.05.2018Справа № 910/4471/18

Суддя Господарського суду міста Києва Якименко М.М., розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство "Агентство безпеки та охорони "Форпост" (04071, м. Київ, вул. Щекавицька, 37/48, офіс 1)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп» (01030, м. Київ, вул. Рейтарська, 18, кв. 1)

про стягнення 242 677,65 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство "Агентство безпеки та охорони "Форпост" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп» про стягнення 242 677,65 грн заборгованості за договорами на надання послуг з охорони об'єктів власності.

Як вбачається зі змісту поданої позовної заяви б/н від 11.04.2018 року, позовні вимоги ґрунтуються на укладених між Товариством з обмеженою відповідальністю "Агентство безпеки та охорони "Форпост" як виконавцем та відповідачем - Товариством з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп» трьох договорах, а саме:

- Договорі на надання послуг з охорони об'єктів власності № 01/03/17/2 від 01.03.2017 року;

- Договорі на надання послуг з охорони об'єктів власності № 01/09/17/13 від 01.09.2017 року;

- Договорі на надання послуг з охорони об'єктів власності № 11/09/17/14 від 11.09.2017 року.

При цьому, як на підставу позовних вимог позивач посилається на той факт, що внаслідок порушення зобов'язання щодо своєчасної та повної оплати відповідачем наданих позивачем у відповідності до вищезазначених Договорів послуг у ТОВ "Еліт Груп" виникла заборгованість у вказаному розмірі, з позовом про стягнення якої ТОВ "Агентство безпеки та охорони "Форпост" звернулось в судовому порядку.

Суд зазначає, що передумови об'єднання позовних вимог визначені ч.1 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якою в одній позовній заяві може бути об'єднано декілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні вимоги.

Об'єднанням позовів забезпечується правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об'єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об'єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Отже, порушенням правила об'єднання вимог, є об'єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов'язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з'ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов'язку.

Згідно аналізу позовних матеріалів судом встановлено, що кожен із вищевказаних договорів, а саме Договір на надання послуг з охорони об'єктів власності № 01/03/17/2 від 01.03.2017 року, Договір на надання послуг з охорони об'єктів власності № 01/09/17/13 від 01.09.2017 року та Договір на надання послуг з охорони об'єктів власності № 11/09/17/14 від 11.09.2017 року, на яких ґрунтуються позовні вимоги, є самостійним правочином та не пов'язаний з іншим; на підтвердження позовних вимог до позовної заяви мають бути додані різні докази виконання зобов'язань, тобто розмір заявленої до стягнення заборгованості фактично є сумою визначеного позивачем боргу по кожному окремому з трьох вказаних у позовній заяві Договорів, невиконання зобов'язань відповідачем по яких стало підставою звернення позивача до суду.

Отже, кожен з вищезазначених договорів підлягає окремому дослідженню щодо з'ясування прав, обов'язків і взаємовідносин сторін, встановлення обставин щодо виконання кожного договору та з'ясування обґрунтованості заявлених позовних вимог, в тому числі здійснених позивачем нарахувань пені, процентів річних та втрат від інфляції, по кожному з договорів окремо.

Суд зазначає, що сам факт укладення оспорюваних договорів в одному складі учасників жодним чином не унеможливлює вирішення питання щодо стягнення заборгованості по кожному договору на надання послуг окремо при заявлених підставах, а навпаки, за поданою позивачем позовною заявою фактично підлягають вирішенню три окремих спори.

Схожість договорів, відносин (їх однорідність), так само як і подібність документів, які мають бути доказами на підтвердження викладених в позовній заяві обставин, не дає підстав суду вважати за можливе об'єднати в одній позовній заяві вимоги про стягнення заборгованості за різними договорами.

При цьому, вирішення питання про стягнення заборгованості за кожним договором окремо жодним чином не залежить від вирішення питання про стягнення боргу згідно іншого вказаного договору.

Навіть у випадку коли позивач правомірно об'єднав вимоги, пов'язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що об'єднання таких вимог у позовній заяві та одночасний їх розгляд перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін, належній, ретельній оцінці доказів, що має ґрунтуватися на всебічному, повному та об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, що, в свою чергу, призведе до суттєвого утруднення правильного і своєчасного вирішення господарського спору.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об'єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

Вищевикладена правова позиція узгоджується з п.3.6 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.11 р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", де зазначено, що якщо позивач порушив правила об'єднання вимог або об'єднання цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву. Наприклад, господарський суд повинен повернути позовну заяву без розгляду, зокрема, якщо об'єднано вимоги про стягнення сум боргу, який виник з різних договорів або інших правочинів.

Підстав для застосування положень ст. 173 ГПК України судом не встановлено.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає поверненню заявнику без розгляду для роз'єднання позовних вимог.

Позивачу роз'яснюється, що згідно ч. 8 ст. 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 164, п. 2 ч. 5 ст. 174, ст. 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство "Агентство безпеки та охорони "Форпост" і додані до неї документи повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Київського апеляційного господарського суду протягом 10 днів з дня її прийняття.

Суддя М.М. Якименко

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 15.05.2018 року