КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"03" травня 2018 р. Справа№ 910/17856/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пантелієнка В.О.

суддів: Чорної Л.В.

Верховця А.А.

розглянувши заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой"

Кашпура Віктора Миколайовича про відвід судді Гаврилюка О.М., подану під час розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Преміал"

на рішення господарського суду м.Києва від 29.11.2017р., повний текст якого складено 12.12.2017р.,

у справі № 910/17856/16 (суддя - Привалов А.І.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Преміал",

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: 1) Державне підприємство "Київський державний завод "Буревісник";

2) ОСОБА_3;

3) ОСОБА_4;

4) ОСОБА_5;

5) ОСОБА_6;

6) ОСОБА_7;

7) ОСОБА_8;

8) ОСОБА_9;

9) ОСОБА_10;

10) ОСОБА_11;

11) ОСОБА_12;

12) ОСОБА_13;

13) ОСОБА_14,

14) Іпотечний центр міста Києва та Київській області Державної спеціалізованої фінансової установи "Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву",

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача:

1) Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус";

2) ОСОБА_15;

3) ОСОБА_16;

4) ОСОБА_17;

5) ОСОБА_18;

6) ОСОБА_19;

7) ОСОБА_20;

8) ОСОБА_21;

9) ОСОБА_22;

10) ОСОБА_23;

11) ОСОБА_24;

12) ОСОБА_25;

13) ОСОБА_26,

про розірвання договору

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду м.Києва від 29.11.2017р. у справі № 910/17856/16 позовні вимоги задоволено повністю.

Розірвано договір про участь у будівництві та передачі функцій замовника №13-10/15 ПР від 01 грудня 2014р., укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Градострой" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Інтер-Преміал".

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Преміал" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой 1378,00 грн. - витрат по сплаті судового збору в суді першої інстанції, 1515 грн. 80 коп. - витрат по сплаті судового збору в суді апеляційної інстанції, 1653 грн. 60 коп. - витрат по сплаті судового збору в суді касаційної інстанції.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Інтер-Преміал" звернулося до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду м.Києва від 29.11.2017р. про задоволення позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Преміал" про розірвання договору про участь у будівництві та передачі функцій замовника №13-10/15 ПР від 01 грудня 2014р., укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "Градострой" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Інтер-Преміал", та постановити нове, яким відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

20.04.2018р. через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" надійшла заява про відвід судді Гаврилюка О.М., яка мотивована тим, що 12.04.2018р. після оголошення перерви до 24.04.2018р. присутні в судовому засіданні певні особи, які є інвесторами Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой", почули перемовини між суддями, які на той час зал судового засідання ще не покинули. Зміст перемовин, за твердженням позивача, полягає у негативному їх ставленні до Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" та позитивному ставленні до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Преміал" і ОК ЖБК "Лейк Хаус", оскільки головуючим у справі, начебто, була висловлена думка, яку судді Шаптала Є.Ю. та Сулім В.В., з огляду на їх реакцію, підтримали, зміст якої полягає у тому, що Товариству з обмеженою відповідальністю "Градострой" перешкоджає указаному вище кооперативу завершити будівництво будинку, яке Товариство з обмеженою відповідальністю "Градострой" своїми силами не добудувало.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 24.04.2018р. заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" про відвід судді Гаврилюка О.М. визнано необґрунтованою та зупинено апеляційне провадження у справі до вирішення питання про відвід, передавши справу для визначення складу суду в порядку, встановленому частиною першою статті 32 ГПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.05.2018р заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" про відвід судді Гаврилюка О.М. передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Пантелієнка В.О., суддів: Верховця А.А., Чорної Л.В.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід судді Гаврилюка О.М. не знайшла підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява №7577/02) від 03.05.2007 суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі "Олександр Волков проти України" від 09.01.2013 зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та (ІІ) об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24.02.1993, Series A N 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій) ( рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру", заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", п. 32, Reports 1996-III). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення від 26.10.1984 у справі "Де Куббер проти Бельгії", Series A, №86). Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (рішення у справі "Сасілор-Лормін проти Франції", заява №65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Стаття 35 Господарського процесуального кодексу України (надалі-ГПК України) визначає підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме:

- суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді;

- суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу;

- до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя;

- незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 09.11.2006 зазначено: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного" (п. 50).

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В даному випадку, розглянувши заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" про відвід судді Гаврилюка О.М., суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи в її обґрунтування, в розумінні ст. ст. 35, 36 ГПК України, не можуть бути підставою для відводу вказаного судді.

За наведених обставин, керуючись ст. 35, 36, 39, 234 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" Кашпуру Віктору Миколайовичу у задоволенні заяви про відвід судді Гаврилюка О.М. від розгляду справи №910/17856/16.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.О. Пантелієнко

Судді Л.В. Чорна

А.А. Верховець