УХВАЛА

04 травня 2018 року

м. Київ

Справа № 905/2134/16

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Стратієнко Л.В. - головуючий, судді - Баранець О.М., Ткач І.В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой",

на ухвалу Донецького апеляційного господарського суду

(головуючий - Стойка О.В., судді - Марченко О.А., Татенко В.М.)

від 13.11.2017,

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Райффайзен Лізинг Аваль",

до товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "Альтком",

про зобов'язання повернути майно,

ВСТАНОВИВ:

02.04.2018 товариство з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" повторно звернулось з касаційною скаргою на ухвалу Донецького апеляційного господарського суду від 13.11.2017 у справі №905/2134/16 Господарського суду Донецької області.

Дослідивши касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" на ухвалу Донецького апеляційного господарського суду від 13.11.2017, Касаційний господарський суд дійшов висновку про залишення її без розгляду з таких підстав.

У липні 2016 року товариство з обмеженою відповідальністю "Райффайзен Лізинг Аваль" звернулося до Господарського суду Донецької області з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "Альтком" про зобов'язання повернути майно.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 11.07.2016 позову заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Райффайзен Лізинг Аваль" прийнято до розгляду та призначено на 03.08.2016.

02.08.2016 товариство з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "Альтком" подало зустрічну позовну заяву, відповідно до якої просило визнати за ним право власності на напівпричіп - цистерну Nursan номер кузову/шасі NP9NA307TYD015177.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 03.08.2016 зустрічну позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "Альтком" повернуто без розгляду на підставі п.п. 3, 4, 6 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України. Також розгляд справи було відкладено на 06.09.2016.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, товариство з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "Альтком" подало апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Донецької області від 03.08.2016.

Ухвалою Донецького апеляційного господарського суду від 11.08.2016 апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "Альтком" повернуто на підставі п.п. 2, 3 частини 1 статті 97 Господарського процесуального кодексу України.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "Альтком" не погоджуючись з прийнятою ухвалою, звернулося з касаційною скаргою на ухвалу суду апеляційної інстанції.

В подальшому, товариство з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "Альтком" неодноразово зверталося з касаційним скаргами, які містили суттєві недоліки на ухвалу суду апеляційної інстанції. Також, відповідач повторно подавав зустрічну позовну заяву, незважаючи не вимоги норм чинного законодавства, що ставляться до позовної заяви та постійно оскаржував ухвали суду першої та апеляційної інстанції, подаючи їх із значними недоліками.

09.08.2017 до Господарського суду Донецької області надійшла зустрічна позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой", яка була повернута ухвалою Господарського суду Донецької області від 11.08.2017.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, товариство з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" подало апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Донецької області від 11.08.2017.

Ухвалою Донецького апеляційного господарського суду від 13.11.2016 апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" повернуто на підставі п.п. 2, 3 частини 1 статті 97 Господарського процесуального кодексу України.

14.11.2017 товариство з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" звернулось з касаційною скаргою на ухвалу Донецького апеляційного господарського суду від 13.11.2017 у справі №905/2134/16.

Ухвалою Верховного Суду від 13.03.2018 касаційну скаргу товариство з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" повернуто на підставі п.п. 1 та 4 частини 4 статті 292 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній з 15.12.2017), оскільки касаційну скаргу підписала особа, яка не мала права її підписувати та у зв'язку з тим, що у касаційній скарзі не викладені підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

Проте, заявник в порушення вимог статті 290 Господарського процесуального кодексу України, неусунувши недоліки, вказані в ухвалі Верховного Суду від 13.03.2018, повторно подав касаційну скаргу підписану особою, яка не мала права її підписувати, не надав доказів сплати судового збору, заявивши чергове клопотання про відстрочення сплати судового збору та не навів, які саме норми матеріального та процесуального права порушені апеляційним господарським судом при прийнятті оскаржуваної ухвали.

Відповідно до частин 1, 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

За приписами частин 3, 4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував про роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20.01.2011).

Чергове звернення із завідомо безпідставною касаційною скаргою, яка містить численні недоліки, суд визнає зловживанням процесуальними правами, що спрямоване на свідоме, невиправдане затягування судового процесу.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи зобов'язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи. Положеннями частини 3 цієї статті визначено, що у випадку невиконання учасником справи його обов'язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим кодексом.

Із приписів цієї статті вбачається, що суд зобов'язаний вживати заходів у разі невиконання учасником справи його обов'язків.

Згідно із пунктом 1 частини 1 статті 135 Господарського процесуального кодексу України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку невиконання процесуальних обов'язків.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про застосування до товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой", за невиконання процесуального обов'язку сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи, заходу процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 762, 00 грн.

Відповідно до частини 5 статті 135 Господарського процесуального кодексу України, ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом.

Керуючись статтями 42, 135, 234 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" на ухвалу Донецького апеляційного господарського суду від 13.11.2017 у справі №905/2134/16 разом з доданими матеріалами повернути скаржнику без розгляду.

2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" (08600, Київська обл., м. Васильків, вул. Декабристів, 45, ) в дохід державного бюджету (стягувач - Державна судова адміністрація України, 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ) 1 762, 00 грн (одну тисячу сімсот шістдесят дві гривні).

Ухвала є виконавчим документом, набирає законної сили з моменту її підписання, не може бути оскаржена та підлягає негайному виконанню.

Головуючий Л.Стратієнко

Судді О.Баранець

І.Ткач