УХВАЛА

11 травня 2018 року

м. Київ

Справа № 905/2065/16

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Міщенка І.С. - головуючого, Берднік І.С., Мачульського Г.М.,

перевіривши матеріали касаційної скарги товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой"

на ухвалу Донецького апеляційного господарського суду у складі Мартюхіної Н.О. - головуючого, Гези Т.Д., Дучал Н.М. від 06 квітня 2018 року

за позовом публічного акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль"

до: 1. товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "Альтком", 2. товариства з обмеженою відповідальністю "Донспецмонтаж", 3. товариства з обмеженою відповідальністю "Донбассжилстрой", 4. товариства з обмеженою відповідальністю "Гранд", 5. товариства з обмеженою відповідальністю "Альтком" Інвест-Строй", 6. публічного акціонерного товариства "Тельманівський кар'єр", 7. товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Дан", 8. товариства з обмеженою відповідальністю "ДАЭМ", 9. товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой", 10. товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой", 11. товариства з обмеженою відповідальністю "Донецька будівельна компанія", 12. товариства з обмеженою відповідальністю "Будкоплект"

про солідарне стягнення 290 055 270, 81 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" (відповідач - 10) звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Донецького апеляційного господарського суду від 06 квітня 2018 року у даній справі.

Перевіривши матеріали касаційної скарги на відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ) Суд зазначає таке.

За приписами пункту 3 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ) у касаційні скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Подана товариством з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" касаційна скарга наведеним приписам не відповідає, оскільки на титульній сторінці скарги серед переліку інших учасників справи зазначено лише товариство з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "Альтком" та публічне акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль", тоді як учасникам даної справи є ще одинадцять осіб.

Разом з цим, в порушення пункту 7 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ) у касаційній скарзі товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" не зазначено дати отримання копії оскаржуваної ухвали апеляційного господарського суду, що також є порушення вимог, які ставляться процесуальним законом до форми касаційної скарги.

За приписами пункту 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ) у касаційній скарзі повинно бути зазначено обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Таким чином процесуальний закон покладає на скаржника обов'язок зазначати про неправильне застосування яких конкретно норм матеріального та/або порушення норм процесуального права припустилися суди нижчих інстанцій при прийнятті оскаржуваних судових рішень, в чому саме полягає таке порушення або неправильне застосування і яким чином воно вплинуло на прийняття цих рішень.

Зміст поданої скарги по суті зводиться до висловлення незгоди з прийнятою ухвалою апеляційного господарського суду та цитування загальних норм національного законодавства, що звичайно ж Суд не може визнати належним виконанням вимог пункту 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ).

Крім цього, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ) до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" № 3674 - VI.

За приписами статті 4 Закону України № 3674 - VI (в редакції чинній на час звернення з даною касаційною скаргою) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на день звернення з касаційною скаргою складає 1 762 грн.

До поданої касаційної скарги не додано доказів сплати судового збору, однак скаржником заявлено клопотання про відстрочення такої сплати, що мотивоване складним фінансовим становищем товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой".

Дане клопотання не може бути розглянуте Судом, оскільки за приписами частини 1 статті 8 Закону України № 3674 - VI (в редакції Закону чинній на день звернення з касаційною скаргою) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Таким чином аналіз наведеної норми свідчить про те, що її дія в даному випадку на скаржника не поширюється і клопотати перед Судом про відстрочення сплати судового збору він не може.

Наведені обставини могли би стати підставою для повернення касаційної скарги без розгляду в силу положень статті 292 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ), однак Суд вважає за необхідне повернути касаційну скаргу з інших підстав, підстав передбачених статтею 43 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ), а саме через те, що розцінює її подання зловживанням процесуальними правами і в обґрунтування своєї позиції зазначає таке.

За приписами частин 1, 2, 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ) учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Так Судом встановлено, що товариство з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" зверталося до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду Донецької області від 10 лютого 2018 року, яка була повернута ухвалою Донецького апеляційного господарського суду від 22 лютого 2017 року без розгляду, оскільки містила численні недоліки.

В подальшому товариство з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" тричі зверталося до Вищого господарського суду України з касаційними скаргами на зазначену ухвалу апеляційного господарського суду.

Однак результатом кожного такого звернення стало повернення касаційних скарг без розгляду, через велику кількість недоліків, що допускалися скаржником при зверненні до касаційного суду, а за результатами останнього звернення, касаційний суд ухвалою від 18 жовтня 2017 року взагалі відмовив товариству з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" у відновленні строку на касаційне оскарження.

Оскаржуваною ухвалою Донецького апеляційного господарського суду 06 квітня 2018 року, у зв'язку із значним пропуском строків апеляційного оскарження, товариству з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Донецької області від 10 лютого 2018 року у даній справі; відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" на ухвалу Господарського суду Донецької області від 10 лютого 2018 року.

Крім цього вже Верховний Суд в ухвалі від 15 березня 2018 року, що приймалася за результатами перевірки матеріалів касаційних скарг товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" на ухвалу Господарського суду Донецької області від 10 лютого 2017 року у даній справі, визнав безпідставні звернення скаржника зі скаргами зловживанням процесуальними правами, спрямованим на свідоме невиправдане затягування судового процесу.

Тією ж ухвалою від 15 березня 2018 року Суд, за зловживання процесуальними правами, стягнув з товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" штраф у розмірі 17 620, 00 грн.

Подання товариством з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" касаційної скарги на ухвалу Донецького апеляційного господарського суду від 06 квітня 2018 року є прикладом систематичного зловживання процесуальними правами і полягає у їх недобросовісному використанні, яке можна кваліфікувати через критерій відсутності серйозного законного інтересу, тобто легітимного прагнення до отримання певних переваг, передбачених процесуальним законом.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Господарський процесуальний обов'язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб'єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20.01.2011).

За приписами частини 2 статті 135 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ) у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов'язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд, з урахуванням конкретних обставин, стягує в дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від п'яти до п'ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, Суд дійшов висновку про застосування до товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой", за систематичне зловживання процесуальними правами, заходу процесуального примусу у вигляді штрафу у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 52 860, 00 грн.

За таких обставин, керуючись статтями 43, 131, 135, 234, 314 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ), Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" на ухвалу Донецького апеляційного господарського суду від 06 квітня 2018 року у справі № 905/2065/16 разом з доданими матеріалами повернути скаржникові без розгляду.

2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Дорстрой" (08600, Київська обл., м. Васильків, вул. Декабристів, 45, ) в дохід державного бюджету (стягувач - Державна судова адміністрація України, 01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ) штраф у розмірі 52 860, 00 грн. (п'ятдесят дві тисячі вісімсот шістдесят гривень).

3. Ухвала може бути пред'явлена до примусового виконання протягом трьох місяців з дня її прийняття.

Ухвала є виконавчим документом, набирає законної сили з моменту її підписання, не може бути оскаржена та підлягає негайному виконанню.

Головуючий Міщенко І.С.

Судді Берднік І.С.

Мачульський Г.М.