ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
УХВАЛА

про зупинення провадження

"16" травня 2018 р. Cправа № 902/83/18

Господарський суд Вінницької області у складу судді Матвійчука Василя Васильовича, розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Національного банку України (вул. Інститутська, 9, м. Київ, 01061)

до Публічного акціонерного товариства "Тростянецький м'ясокомбінат" (вул. Леніна, 16, смт. Тростянець, Вінницька область, 24300)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача

Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "Фінансова ініціатива" (вул. Щорса, буд. 7/9, м. Київ, 03150)

про звернення стягнення на предмет іпотеки

за участю секретаря судового засідання Незамай Д.Д.,

представників сторін:

позивача ОСОБА_1 за довіреністю №18-0014/19790 від 06.04.2018р;

відповідача ОСОБА_2 згідно ордера № 358111 від 14.05.2018р;

третьої особи не з'явився

В С Т А Н О В И В :

13.02.2018р. Національний банк України звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства "Тростянецький м'ясокомбінат" про звернення стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 та зареєстрованого в реєстрі за № 528 зі змінами та доповненнями.

Ухвалою суду від 16.02.2018р. за вказаним позовом відкрито провадження у справі з призначенням до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 15.03.2018р. Одночасно, в порядку ст. 50 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог на предмет спору Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "Фінансова ініціатива".

Ухвалою суду від 15.03.2018р розгляд справи відкладено на 05.04.2018р з підстав неявки учасників справи та невиконання вимог ухвали суду від 16.02.2018р в повному обсязі. Також зазначеною ухвалою, за клопотанням відповідача, витребувано у позивача ОСОБА_4 про надання послуг № К6603 від 21.06.2016 р. зі всіма додатками до нього, укладений між ТОБ Консалтингова компанія Увекон та НБУ щодо оцінки спірного іпотечного майна: комплексу будівель та споруд, що розташований на 4-х земельних ділянках і знаходиться за адресою: Вінницька обл., Тростянецький р- н, смт. Тростянець, вул. Леніна, 16; Звіт про оцінку предмету іпотеки станом на 17.05.2017р.

За клопотанням позивача, судом прийнято рішення про проведення судового засідання 05.04.2018р в режимі відеоконференції. (ухвала від 15.03.2018р.)

При розгляді справи 05.04.2018р судом з'ясовано, що позивачем не виконано вимоги ухвали від 15.03.2018р, не надано витребуваних судом доказів.

В судовому засіданні 05.04.2018р судом оголошено перерву до 16.04.2018р у метою подання позивачем до суду витребуваних доказів.

16.04.2018р. до суду від представника позивача надійшов супровідний лист з доказами направлення документів на адресу суду на виконання вимог ухвали.

Ухвалою суду від 16.04.2018р, за клопотання представників сторін, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 16.05.2018р.

16.05.2018р, після судового засідання, на адресу суду надійшло клопотання позивача № 12-0007/20546 від 12.04.2018р про приєднання доказів до матеріалів справи, поданих на виконання вимог суду.

Судом долучено до матеріалів справи подані докази.

16.05.2018р до суду надійшло клопотання б/н. від 15.05.2018р за підписом представника відповідача, в якому останній просить поновити термін для подання процесуальних документів, розглянути дане клопотання та призначити у справі судову експертизу на розгляд якої винести питання: яка дійсна ринкова вартість заставленого мана (згідно переліку, наведеного у клопотанні); чи відповідає надана НБУ оцінка предмету іпотеки - комплексу будівель та споруд, що розташований на 4-х земельних ділянках і знаходиться за адресою: Вінницька область, смт. Тростянець, вул. Леніна, 16 станом на 17.05.2017р, вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам?

На визначену судом дату з'явились представники позивача та відповідача. Третя особа правом участі в судовому засіданні не скористалась, причини неявки суду не повідомила.

Розглядаючи в судовому засіданні клопотання представника відповідача в частині поновлення терміну для подання процесуальних документів, суд виходить з наступного.

Так, ухвалою суду від 16.04.2017 встановлено учасникам справи строк для вчинення процесуальних дій до 10.05.2018р.

За змістом ч. 1 ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

При цьому, згідно з положеннями ст.119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Обґрунтовуючи клопотання в цій частині представник відповідача зазначає, що Адвокатське об'єднання "Екселенс Креатівіті Траст Ло" почало представляти інтереси відповідача у справі лише 14.05.2018р, та одержало нові докази по справі про невідповідність Звіту про оцінку іпотечного майна нормативно-правовим актам з оцінки майна, а саме рецензію на звіт від 15.05.2018р., відтак термін, визначений судом для подання процесуальних документів, був пропущений із вагомих підстав.

Враховуючи наведене, беручи до уваги доведеність поданими матеріалами, обставин, наведених у клопотанні, суд вважає за можливе продовжити відповідачу строк для вчинення процесуальних дій.

Розглядаючи клопотання відповідача в частині призначення у справі судової експертизи, суд виходить з наступного.

Між Національним банком України та Публічним акціонерним товариством "Комерційний банк "Фінансова ініціатива", 23.02.2009р, укладено кредитний договір № 12/09/3 з додатковими угодами до нього, згідно якого кредитор надає позичальнику кредит на суму 85 000 000, 00 гривень на строк з 23.02.2009р до 09.02.2010р.

12.03.2009р в якості забезпечення виконання зобов'язань за даним кредитним договором між Національним банком України та Публічним акціонерним товариством "Тростянецький м'ясокомбінат", що є правонаступником Відкритого акціонерного товариства "Тростянецький м'ясокомбінат" укладено договір іпотеки, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 та зареєстрований в реєстрі за № 528 зі змінами та доповненнями.

Відповідно до пункту 5 договору іпотеки сторони оцінили його предмет у сумі 32 476 809,00 грн.

Іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи (частина 1 статті 575 ЦК України).

Іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом (стаття 1 Закону України "Про іпотеку").

Відповідно до ч.1 ст.33 Закону України "Про іпотеку" у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.

Статтею 590 ЦК України встановлено, що звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом. Заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов'язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч.1 ст.33 Закону України "Про іпотеку" у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.

Згідно зі ст. 582 Цивільного кодексу України оцінка предмета застави здійснюється у випадках, встановлених договором або законом. Оцінка предмета застави здійснюється заставодавцем разом із заставодержателем відповідно до звичайних цін, що склалися на момент виникнення права застави, якщо інший порядок оцінки предмета застави не встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 11 Закону України "Про іпотеку" майновий поручитель несе відповідальність перед іпотекодержателем за невиконання боржником основного зобов'язання виключно в межах вартості предмета іпотеки.

Згідно із ч. 5 ст. 33 Закону України "Про іпотеку" якщо предметом іпотеки є два або більше об'єкти нерухомого майна, стягнення звертається в обсязі, необхідному для повного задоволення вимог іпотекодержателя. Якщо предметом іпотеки є об'єкти, які належать різним особам, та задоволення отримується за рахунок частини переданого в іпотеку майна, ті іпотекодавці, на майно яких було звернено стягнення, мають право на пропорційне відшкодування від іпотекодавців, на майно яких не зверталось стягнення, і набувають прав іпотекодержателя на частину майна, на яку не було звернено стягнення, для забезпечення такого відшкодування.

Крім того, Верховний Суд України в розділі VII листа від 01.02.2015 рок Аналіз судової практики застосування судами законодавства, яке регулює іпотеку як заставу нерухомого майна зазначив, що початкова ціна предмета іпотеки не береться до уваги судом у разі заявлення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі іпотекодержателю права власності на нього, оскільки згідно із ч. 3 ст.37 Закону №898-ІV іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки субєктом оціночної діяльності.

Відповідно до положення ч. 3 ст.39 Закону №898-ІV суд має право відмовити в задоволенні позову іпотекодержателя про дострокове звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо допущене боржником або іпотекодавцем, якщо він є відмінним від боржника, порушення основного зобовязання чи іпотечного договору не завдає збитків іпотекодержателю й не змінює обсяг його прав.

Верховний Суд України в узагальненні розяснив, що зазначене положення Закону №898-ІV є оціночним, у звязку із чим підлягає детальному мотивуванню в рішенні суду. У такому разі суд повинен дійти висновку про те, чи підпадає спірна ситуація, яка ним розглядається, під зміст цього оціночного поняття та чи не суперечить його застосування загальному змісту й призначенню права, яким урегульовано конкретні відносини. При цьому повинна бути врахована й співмірність заборгованості з вартістю іпотечного майна. Аналогічна позиція міститься в п. 41 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №5.

Відповідно до висновків суб'єкта оціночної діяльності про оцінку предметів іпотеки, складених ТОВ "Консалтингова компанія "Увекон" на замовлення позивача, загальна ринкова вартість переданого в іпотеку майна складає 23 929 900, 00 грн..

Водночас, відповідач та третя особа заперечують проти висновків суб'єкта оціночної діяльності, посилаючись на те, що існують значні розбіжності між вартістю встановленою у висновках суб'єкта оцінки та оцінкою, визначеною в договорах іпотеки та застави.

Таким чином, з'ясування достовірності заявлених позивачем вимог можливе лише шляхом визначення дійсної (реальної) ринкової вартості майна, що є предметом іпотеки.

Статтею 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Вищий господарський суд України у п. 2 постанови Пленуму № 4 від 23 03.2012р. "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" зазначив, що відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду. Водночас і згідно з частиною першою статті 41 ГПК України експертиза призначається для з'ясування питань, що потребують спеціальних знань. Із сукупності наведених норм матеріального і процесуального права вбачається, що неприпустимо ставити перед судовими експертами правові питання, вирішення яких чинним законодавством віднесено до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до ст. 12 Закону України "Про судову експертизу", судовий експерт зобов'язаний провести повне дослідження і дати обґрунтований та об'єктивний письмовий висновок.

Судова експертиза проводиться у строки визначені підпунктом 1.13 пункту 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5).

Так, за змістом системного аналізу приписів статей 2, 236 Господарського процесуального кодексу України, з метою забезпечення справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності та ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, на місцевий господарський суд покладено обов'язок всебічно та повно з'ясувати і дослідити обставини справи в їх сукупності, що мають значення для її вирішення по суті.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов'язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності.

При вирішенні питання щодо призначення судової експертизи суд виходить з того, що в матеріалах справи відсутні докази узгодження сторонами початкової ціни продажу предмета іпотеки, а відповідачем та третьою особою доведені обставини, що викликають сумнів у правильності висновку про вартість майна, який наданий позивачем. А тому суд дійшов висновку про доцільність призначення у справі судової комплексної експертизи (будівельно-технічної та оціночно-земельної).

Приписами ч. ч. 4., 5. ст. 99 Господарського процесуального кодексу України визначено, що питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз'яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов'язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, запропоноване відповідачем у клопотанні, щодо дійсної ринкової вартості суд виносить на проведення експертизи, з певним його перефразуванням. Щодо другого питання, запропонованого відповідачем, суд не вбачає підстав для винесення його на експертне дослідження, оскільки дане питання носить правовий характер, та не відноситься до компетенції експерта.

Визначаючись з експертною установою, яка проводитиме експертизу, суд враховує положення пункту 1.5. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, в редакції наказу Міністерства юстиції України від 27.07.2015 року № 1350/5, за приписами якої, експертизи проводяться, як правило, за зонами регіонального обслуговування, з огляду на що, вважає за необхідне доручити проведення експертизи Вінницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Відповідно до положень постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23 березня 2012 року № 4 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" витрати по оплаті судової комплексної експертизи покладаються на відповідача, як ініціатора проведення експертизи.

Відповідно до частини 1 статті 100 Господарського процесуального кодексу України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи може зупинити провадження у справі, зокрема у випадку призначення господарським судом судової експертизи.

З урахуванням вищевикладеного, оскільки судом призначено у справі №902/83/18 судову комплексну експертизу, провадження у даній справі підлягає зупиненню.

Беручи до уваги вищевикладене та керуючись ст.ст.99, 100 п.2 ч.1 ст.228, ст.ст.234, 235, 240, 242, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

1. Призначити у справі № 902/83/18 судову комплексну експертизу (будівельно-технічну та оціночно-земельну експертизи).

2. Проведення комплексної експертизи доручити Вінницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Вінниця, вул. Батозька, 1).

3. На розгляд судової будівельно-технічної експертизи поставити питання:

- яка дійсна (реальна) ринкова вартість предмету іпотеки-1, визначеного в п. 5.1 Іпотечного договору від 23.02.2009р, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 та зареєстрований в реєстрі за № 528 (в редакції Договору № 3 від 19.10.2012р про внесення змін та доповнень до Іпотечного договору від 23.02.2019р) ( а.с. 61 на звороті)?

- яка дійсна (реальна) ринкова вартість предмету іпотеки-2, визначеного в п. 5.2 Іпотечного договору від 23.02.2009р, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 та зареєстрований в реєстрі за № 528 (в редакції Договору № 3 від 19.10.2012р про внесення змін та доповнень до Іпотечного договору від 23.02.2019р) ( а.с. 62 )?

- яка дійсна (реальна) ринкова вартість предмету іпотеки-1, визначеного в п. 5.3 Іпотечного договору від 23.02.2009р, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 та зареєстрований в реєстрі за № 528 (в редакції Договору № 3 від 19.10.2012р про внесення змін та доповнень до Іпотечного договору від 23.02.2019р) ( а.с. 62)?

На розгляд судової оціночно-земельної експертизи поставити питання:

- яка дійсна (реальна) ринкова вартість предмету іпотеки-1, визначеного в абзаці 2 п. 5.4 Іпотечного договору від 23.02.2009р, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 та зареєстрований в реєстрі за № 528 (в редакції Договору № 3 від 19.10.2012р про внесення змін та доповнень до Іпотечного договору від 23.02.2019р) ( а.с. 62)? Яка вартість (зазначити вид вартості: ринкова, ліквідаційна, спеціальна, інвестиційна тощо) земельної ділянки?

- яка дійсна (реальна) ринкова вартість предмету іпотеки-1, визначеного в абзаці 4 п. 5.4 Іпотечного договору від 23.02.2009р, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 та зареєстрований в реєстрі за № 528 (в редакції Договору № 3 від 19.10.2012р про внесення змін та доповнень до Іпотечного договору від 23.02.2019р) ( а.с. 62)? Яка вартість (зазначити вид вартості: ринкова, ліквідаційна, спеціальна, інвестиційна тощо) земельної ділянки?

- яка дійсна (реальна) ринкова вартість предмету іпотеки-1, визначеного в абзаці 4 п. 5.4 Іпотечного договору від 23.02.2009р, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 та зареєстрований в реєстрі за № 528 (в редакції Договору № 3 від 19.10.2012р про внесення змін та доповнень до Іпотечного договору від 23.02.2019р) ( а.с. 62 на звороті)? Яка вартість (зазначити вид вартості: ринкова, ліквідаційна, спеціальна, інвестиційна тощо) земельної ділянки?

- яка дійсна (реальна) ринкова вартість предмету іпотеки-1, визначеного в абзаці 6 п. 5.4 Іпотечного договору від 23.02.2009р, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 та зареєстрований в реєстрі за № 528 (в редакції Договору № 3 від 19.10.2012р про внесення змін та доповнень до Іпотечного договору від 23.02.2019р) ( а.с. 62 на звороті)? Яка вартість (зазначити вид вартості: ринкова, ліквідаційна, спеціальна, інвестиційна тощо) земельної ділянки?

4. Попередити експертів, які проводитимуть експертизу про те, що вони несуть відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову дати висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов'язків.

5. Роз'яснити особам, які беруть участь у справі, що вони мають право:

а) заявляти відвід експерту;

б) заявляти клопотання про внесення до ухвали про призначення експертизи додаткових питань, що виносяться на вирішення експерта;

в) давати пояснення експерту;

г) ознайомлюватися з висновком експерта або повідомленням про неможливість дати висновок;

д) заявляти клопотання про проведення додаткової чи повторної експертизи.

6. Зобов'язати учасників процесу в разі необхідності надати на вимогу експерта усі необхідні для проведення експертизи документи.

7. Зобов'язати Вінницьке відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надіслати на адресу суду рахунок на оплату судової експертизи для спрямування його позивачу.

8. Зобов'язати відповідача - Публічне акціонерне товариство "Тростянецький м'ясокомбінат" здійснити оплату за проведення судової експертизи на підставі отриманого рахунку експертної установи, докази на підтвердження цього надати суду.

9. Запропонувати судовому експерту реалізувати надане йому статтею 13 Закону України "Про судову експертизу" право, щодо зазначення в експертному висновку фактів, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання.

10. Зобовязати Вінницьке відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз на протязі 5-ти днів з дня складання висновку, направити висновок разом з матеріалами справи № 902/83/18 до Господарського суду Вінницької області.

11. Попередити сторони про те, що відповідно до ч.3 ст.42, ст. 135 ГПК України суд у випадку невиконання учасником справи його обов'язків застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом, зокрема може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

12. Попередити сторони про те, що невиконання рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню - карається штрафом від п'ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років відповідно до ст. 382 КК України.

13. Провадження у справі зупинити до отримання висновку судової експертизи.

14. Згідно з приписами ст.235 ГПК України ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

15. За приписами п.п.11, 12 ч.1 ст.255 ГПК України ухвалу про призначення експертизи та про зупинення провадження у справі може бути оскаржено окремо від рішення суду першої інстанції до Рівненського апеляційного господарського суду.

16. Згідно з положеннями ч.1 ст.256 ГПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

17. Примірник ухвалу надіслати сторонам та третій особі рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, Вінницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз - рекомендованим листом (останньому) з матеріалами господарської справи № 902/83/18.

Повний текст ухвали складено та підписано 17.05.2018р.

Суддя Матвійчук В.В.

віддрук. прим.:

1 - до справи

2 - позивачу (вул. Інститутська, 9, м. Київ, 01061)

3 - відповідачу (вул. Леніна, 16, смт. Тростянець, Вінницька область, 24300)

4 - Вінницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Вінниця, вул. Батозька, 1)