КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" квітня 2018 р. Справа№ Б22/162-10/3

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Верховця А.А.

суддів: Сотнікова С.В.

Остапенка О.М.

За участю секретаря судового засідання Берегової Н.М.

та представників сторін:

від Переяслав-Хмельницького об'єднаного управління Пенсійного фонду України: Красюк С.С. - довіреність № 2500/11 від 11.04.18;

від Переяслав-Хмельницького управління Державної казначейської служби України: Куценко А.Г. - довіреність № 01-07/362 від 12.04.18.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Переяслав-Хмельницького управління Державної казначейської служби України Київської області на ухвалу Господарського суду Київської області від 07.02.2018

у справі № Б22/162-10/3 (Лопатін А.В.)

за заявою Управління Пенсійного фонду України у м. Переяслав Хмельницький

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Швейна фабрика "Гаян",

про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.02.2018 у справі № Б22/162-10/3 скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України Київської області задоволено; визнано неправомірною бездіяльність Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України Київської області, що полягає у не вчиненні дій спрямованих на здійснення примусового виконання рішення суду за наказом Господарського суду Київської області від 31.08.2016 у справі Б22/162-10/3; зобов'язано Переяслав-Хмельницьке управління державної казначейської служби України Київської області усунути порушення (поновити порушене право) стягувача ОСОБА_5 за наказом Господарського суду Київської області від 31.08.2016 у справі № Б22/162-10/3; затверджено звіт ліквідатора та ліквідаційний баланс Товариства з обмеженою відповідальністю "Швейна фабрика "Гаян"; ліквідовано юридичну особу - Товариство з обмеженою відповідальністю "Швейна фабрика "Гаян"; провадження у справі № Б22/162-10/3 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Швейна фабрика "Гаян" припинено, інше.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою місцевого господарського суду, Переяслав-Хмельницьке управління Державної казначейської служби України Київської області звернулось до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 07.02.2018 у справі № Б22/162-10/3 в частині задоволення скарги ОСОБА_5 на бездіяльність Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України Київської області; визнання неправомірною бездіяльності Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України Київської області, що полягає у не вчиненні дій, спрямованих на здійснення примусового виконання рішення суду за наказом Господарського суду Київської області від 31.08.2016 у справі № Б22/162-10/3 та зобов'язання Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України Київської області усунути порушення (поновити порушене право) стягувача ОСОБА_5 за наказом Господарського суду Київської області від 31.08.2016 у справі № Б22/162-10/3 та постановити нову ухвалу у відповідній частині, якою відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України Київської області.

Обґрунтовуючи вимоги викладені в апеляційній скарзі скаржник зазначає, що ухвала місцевого господарського суду від 07.02.2018 в оскаржуваній частині є необґрунтованою, безпідставною, неправомірною та постановленою при неповному з'ясуванні обставин справи.

Мотивуючи доводи апеляційної скарги апелянт відмічає, що суд першої інстанції не врахував, що скаржник не міг виконати судовий наказ та стягнути кошти з УПФУ через те, що рахунки, на яких обліковуються кошти безпосередньо Переяслав-Хмельницького об'єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області не відкриті у Переяслав-Хмельницькому УДКСУ Київської області.

Відповідно до протоколу передачі апеляційної скарги раніше визначеному складу суду від 15.03.2018 зазначену апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Верховець А.А., судді: Сотніков С.В., Остапенко О.М.

19.03.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Переяслав-Хмельницького управління Державної казначейської служби України Київської області надійшло клопотання відповідно до якого останнє просило приєднати до апеляційної скарги платіжне доручення про сплату судового збору від 13.03.2018 № 59.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 20.03.2018 апеляційну скаргу Переяслав-Хмельницького управління Державної казначейської служби України Київської області на ухвалу Господарського суду Київської області від 07.02.2018 у справі № Б22/162-10/3 залишено без руху на підставі ч. 2 ст. 260 ГПК України (ненадання доказів надіслання копії апеляційної скарги і доданих до неї документів іншим сторонам у справі) та надано заявнику строк на усунення недоліків.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 10.04.2018, після усунення скаржником недоліків зазначених в ухвалі суду апеляційної інстанції від 20.03.2018, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Переяслав-Хмельницького управління Державної казначейської служби України Київської області на ухвалу Господарського суду Київської області від 07.02.2018 у справі № Б22/162-10/3; розгляд апеляційної скарги призначено на 24.04.2018.

18.04.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів (канцелярія) від Переяслав-Хмельницького міськрайонного центру зайнятості надійшла заява про розгляд справи № Б22/162-10/3 без представника останнього.

В судовому засіданні 24.04.2018 представник скаржника вимоги апеляційної скарги підтримав, просив суд апеляційну скаргу задовольнити з викладених у ній підстав.

Представник Переяслав-Хмельницького об'єднаного управління Пенсійного фонду України при вирішенні питання стосовно задоволення апеляційної скарги поклався на розсуд суду, зазначивши при цьому, що у Пенсійного фонду відсутні грошові кошти на сплату судового збору та зауважив, що рахунки на яких обліковуються кошти Переяслав-Хмельницького об'єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області відкриті в ПАТ «Ощадбанк».

ОСОБА_5 в судове засідання апеляційної інстанції не з'явився, про місце, дату та час судового засідання повідомлявся належним чином.

Застосовуючи, згідно з частиною 1 статті 3 ГПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", при розгляді справи частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, колегія суддів зазначає, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов'язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Таким чином, враховуючи, що участь в судовому засіданні є правом, а не обов'язком сторін, беручи до уваги, що розгляд апеляційної скарги обмежений процесуальними строками, колегія суддів вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу без ОСОБА_5 за наявними матеріалами справи.

В судовому засіданні 24.04.2018, згідно ст. 240 Господарського процесуального кодексу (далі за текстом - ГПК) України, оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Відповідно до ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Статтею 271 ГПК України передбачено, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 ГПК України господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (далі - Закон).

Розглянувши доводи апеляційної скарги, заслухавши думку присутніх представників сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали (в оскаржуваній частині) норм матеріального та процесуального законодавства, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, колегія суддів дійшла висновку, що вимоги апеляційної скарги Переяслав-Хмельницького управління Державної казначейської служби України Київської області підлягають задоволенню, ухвала Господарського суду Київської області від 07.02.2018 в оскаржуваній частині - скасуванню з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 28.10.2016 представник уповноваженої особи учасників ТОВ "Швейна фабрика "Гаян" звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України.

В обґрунтування даної скарги уповноважена особа учасників боржника зазначив, що на виконання додаткової постанови Київського апеляційного господарського суду від 03.08.2016 (згідно додаткової постанови заяву Уповноваженої особи учасників ТОВ „Швейна фабрика „Гаян" ОСОБА_5 про винесення додаткового рішення (постанови) задоволено частково, стягнуто з Переяслав-Хмельницького об'єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області на користь ОСОБА_5 1 378 грн. судового збору за розгляд апеляційної скарги) Господарським судом Київської області був виданий наказ про примусове виконання рішення від 31.08.2016.

18.10.2016 представник уповноваженої особи учасників ТОВ „Швейна фабрика „Гаян" звернувся до Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України з заявою про примусове виконання рішення суду за наказом Господарського суду Київської області від 31.08.2016.

Разом з тим, ОСОБА_5 в даній скарзі стверджує, що станом на час звернення з зазначеною скаргою до суду, відповіді про вчинення дій зі сторони Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України по стягненню з Переяслав-Хмельницького об'єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області судового збору за розгляд апеляційної скарги на адресу останнього не надходило, що свідчить про бездіяльність Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України.

Розглянувши скаргу уповноваженої особи учасників ТОВ "Швейна фабрика "Гаян" на бездіяльність Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України та матеріали апеляційної скарги Переяслав-Хмельницького управління Державної казначейської служби України Київської області, судовою колегією встановлено наступне.

Відповідно до ст. 4-5 ГПК України в редакції, яка діяла до 15.12.2017, господарські суди здійснюють правосуддя шляхом прийняття обовязкових до виконання на усій території України рішень, ухвал, постанов.

Стаття 124 Конституції України встановлює, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обовязковими до виконання на всій території України.

Відповідно до ст. 115 ГПК України в редакції, яка діяла до 15.12.2017, рішення, ухвали, постанови господарського суду, що набрали законної сили, є обовязковими на всій території України і виконуються в порядку, встановленому Законом України «Про виконавче провадження» (далі - Закон).

Згідно ст. 1 Закону виконавче провадження є завершальною стадією судового провадження.

Відповідно до ст. 5 Закону примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців.

Разом з тим, ч. 2 ст. 6 Закону передбачено, що рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення визначений Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, який затверджено постановою Кабінету міністрів України від 03.08.2011р. № 845 (далі Порядок).

Відповідно до п. 3 вказаного Порядку рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Згідно з пп. 2 п. 4 Порядку органи Казначейства: вживають заходів до виконання виконавчих документів протягом установленого строку.

В п. 15 Порядку вказано, що дії органів Казначейства з виконання виконавчих документів можуть бути оскаржені до Казначейства або суду.

Стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник, документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку (п. 24 Порядку).

Згідно з п. 25 Порядку безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів за його платіжними дорученнями здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку.

Відповідно до п. 26 Порядку безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках). Безспірне списання коштів з рахунків бюджетних установ у частині власних надходжень здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку надходжень на відповідному рахунку з подальшим віднесенням зазначеної суми на видатки в розрізі кодів економічної класифікації видатків бюджету з урахуванням вимог пункту 27 цього Порядку. Судові витрати, штрафні санкції безспірно списуються за відповідним кодом економічної класифікації видатків бюджету. В разі коли у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів зазначений код не передбачений або за таким кодом до кінця бюджетного періоду сума бюджетних асигнувань менша, ніж сума списання, або відсутні відкриті асигнування, безспірне списання судових витрат, штрафів здійснюється за кодом економічної класифікації видатків бюджету, за яким здійснюється стягнення коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів. Безспірне списання коштів з рахунків підприємств, установ, організацій здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку коштів на рахунку.

Для здійснення безспірного списання коштів орган Казначейства відображає в обліку відповідні бюджетні зобов'язання боржника. Погашення таких бюджетних зобов'язань здійснюється за рахунок бюджетних асигнувань зазначеного боржника. Одночасно боржник зобов'язаний привести у відповідність із такими бюджетними зобов'язаннями інші взяті ним бюджетні зобов'язання (п. 27 Порядку)

Згідно з п. 28 Порядку орган Казначейства протягом трьох робочих днів після надходження виконавчого документа на підставі документів, поданих стягувачем, визначає коди програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету (коди тимчасової класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів) та економічної класифікації видатків бюджету і рахунки боржника, з яких проводиться безспірне списання коштів. З дня визначення таких кодів та рахунків орган Казначейства повідомляє боржникові про здійснення безспірного списання коштів з його рахунків. У повідомленні також зазначаються строк подання боржником інформації, пов'язаної з виконанням рішення про стягнення коштів, який не може перевищувати п'яти робочих днів з дати надходження повідомлення, та відомості про непроведення органом Казначейства платежів за платіжними дорученнями боржника. Коди програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету (коди тимчасової класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів) та економічної класифікації видатків бюджету та/або рахунки, за якими проводиться безспірне списання коштів, можуть бути змінені органом Казначейства за обґрунтованою заявою боржника.

Пунктом 31 Порядку передбачено, що у разі коли за визначеними органом Казначейства кодами програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету (кодами тимчасової класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів) та економічної класифікації видатків бюджету, за якими здійснюється безспірне списання коштів, відсутні відкриті асигнування (кошти на рахунках) або до кінця бюджетного періоду їх недостатньо для виконання судового рішення, орган Казначейства надсилає боржнику вимогу щодо необхідності вжиття боржником заходів для встановлення таких асигнувань або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення. Якщо у боржника недостатньо відкритих асигнувань (коштів на рахунках) для виконання виконавчого документа, безспірне списання коштів здійснюється частково. На виконавчому документі ставиться відмітка про обсяг списаних коштів, яка засвідчується підписом відповідальної особи, скріпленим гербовою печаткою. Боржник зобов'язаний протягом одного місяця після надходження зазначеної вимоги надіслати органові Казначейства письмове повідомлення про заходи, вжиті ним з метою виконання судового рішення. Зазначений строк може бути продовжений органом Казначейства за обґрунтованою заявою боржника до двох місяців. Безспірне списання коштів з рахунків боржника здійснюється з моменту відкриття відповідних асигнувань. На період виконання вимоги орган Казначейства відкладає безспірне списання коштів та здійснює проведення платежів за платіжними дорученнями боржника лише за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України. Орган Казначейства забезпечує облік та зберігання виконавчих документів до їх виконання в повному обсязі або повернення стягувачу.

Так, як було зазначено вище, 18.10.2016 ОСОБА_5 (представник уповноваженої особи учасників ТОВ „Швейна фабрика „Гаян") звернувся до Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України з заявою про примусове виконання рішення суду за наказом Господарського суду Київської області від 31.08.2016.

Згідно з матеріалами справи, 19.10.2016 Переяслав-Хмельницьке управління державної казначейської служби України, керуючись Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, звернулось до Переяслав-Хмельницького об'єднаного управління Пенсійного фонду України з повідомленням в якому просило надати інформацію, щодо актуальності здійснення стягнення згідно наказу Господарського суду Київської області від 31.08.2016 у справі № Б22/162-10/3 та вжити необхідні заходи по погашенню заборгованості.

На зазначене повідомлення Переяслав-Хмельницьке об'єднане управління Пенсійного фонду України надало відповідь №5265/09 від 21.10.2016 про те, що Пенсійним фондом не передбачено бюджетні призначення на виплату стягнутих сум за рішенням суду, а тому, виплата суми згідно наказу Господарського суду Київської області від 31.08.2016 у справі № Б22/162-10/3 може бути здійснена за наявності відповідного фінансування з Державного бюджету України.

Відповідно до п. 33 Порядку у разі коли судове рішення неможливо виконати протягом двох місяців з дня надходження документів, зазначених у пункті 6 цього Порядку, орган Казначейства для виконання рішення про стягнення передає до Казначейства документи та відомості згідно з підпунктом 1 пункту 47 цього Порядку. При цьому органом Казначейства відновлюється проведення платежів боржника.

Згідно п. 47 Порядку безспірне списання коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів, здійснюється Казначейством на підставі поданих, зокрема, органом Казначейства: документів та відомостей, надісланих стягувачами та боржником; інформації про неможливість виконання безспірного списання коштів з рахунків боржника.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Враховуючи відповідь Пенсійного фонду України №5265/09 від 21.10.2016 та беручи до уваги, що судове рішення за наказом Господарського суду Київської області від 31.08.2016 у справі № Б22/162-10/3 неможливо виконати, оскільки рахунки на яких обліковуються кошти Переяслав-Хмельницького об'єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області не відкриті у Переяслав-Хмельницькому УДКСУ Київської області, Переяслав-Хмельницьке УДКСУ передало необхідні документи до Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області для виконання, відповідно до Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень».

18.11.2016 Переяслав-Хмельницьке УДКСУ Київської області повідомило ОСОБА_5 про передачу документів до Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області для виконання відповідно до Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» (лист № 01-10-1/1073/1 від 18.11.2016).

З наведеного слідує, що скаржником було здійснено всі передбачені законодавством заходи для виконання судового рішення (згідно наказу Господарського суду Київської області від 31.08.2016 у справі № Б22/162-10/3) та стягнення з Переяслав-Хмельницького об'єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області зазначеної суми. При цьому, колегія суддів зауважує, що невиконання судового рішення не залежить від волі Казначейства, а отже не вбачається підстав для задоволення скарги ОСОБА_5 на бездіяльність Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України.

Таким чином, місцевий господарський суд не дослідивши всіх обставин справи дійшов хибного висновку про задоволення скарги ОСОБА_5 на бездіяльність Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України, з огляду на що ухвала Господарського суду Київської області від 07.02.2018 в оскаржуваній частині підлягає скасуванню із прийняттям в цій частині нового рішення за яким слід: «Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України Київської області», апеляційна скарга Переяслав-Хмельницького управління Державної казначейської служби України Київської області підлягає задоволенню.

У зв'язку з задоволенням апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 ГПК України, судові витрати покладаються на боржника.

Керуючись ст. ст. 255, 269, 270, 271, 275, 277, 282, 283 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Переяслав-Хмельницького управління Державної казначейської служби України Київської області на ухвалу Господарського суду Київської області від 07.02.2018 у справі № Б22/162-10/3 задовольнити.

2. Пунк 1, 2, 3 резолютивної частини ухвали Господарського суду Київської області від 07.02.2018 у справі № Б22/162-10/3 скасувати.

В цій частині прийняти нове рішення, яким:

«Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність Переяслав-Хмельницького управління державної казначейської служби України Київської області».

3. В іншій частині ухвалу Господарського суду Київської області від 07.02.2018 у справі № Б22/162-10/3 залишити без змін.

4. Матеріали справи № Б22/162-10/3 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 26.04.2018.

Головуючий суддя А.А. Верховець

Судді С.В. Сотніков

О.М. Остапенко