РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2018 року Справа № 918/847/17

Рівненський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Гудак А.В.

судді Маціщук А.В.,

судді Філіпова Т.Л.

секретар судового засідання Драчук В.М.

за участю представників:

прокурора Кондратюк А.В. старший прокурор, посвідчення №026596 від 30.05.2014;

позивача не з`явився;

відповідача не з`явився.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Рівненського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" на рішення господарського суду Рівненської області від 27.02.2018 у справі №918/847/17 (суддя Марач В.В. м.Рівне, дата складання повного тексту рішення - 01.03.2018)

за позовом Заступник керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Рівненська міська рада

до відповідача ОСОБА_1 кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд"

про стягнення 119 250,00 грн. упущеної вигоди

В С Т А Н О В И В :

Заступник керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської міської ради звернувся в господарський суд Рівненської області з позовом до ОСОБА_1 кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" в якому просить стягнути упущену вигоду, спричинену не укладенням договору пайової участі у розвитку інженерно - транспортної інфраструктури м. Рівне у сумі 119 250 грн.

Рішенням господарського суду Рівненської області від 27.02.2018 у справі №918/847/17 позов Заступника керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Рівненська міська рада, задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" на користь Рівненської міської ради упущену вигоду, спричинену не укладенням договору пайової участі у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури м.Рівне у сумі 119250.00 грн. та на користь Прокуратури Рівненської області судовий збір у сумі 1 788, 75 грн. за подання позовної заяви.

Рішення господарського суду мотивоване тим, що у строк, визначений чинним законодавством (зокрема, до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію) ОК "ЖБК "Рівбуд" не виконав зобов`язання та не уклав договір з Рівненською міською радою на оплату коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста та, відповідно, не сплатив 119 250,00 грн. пайової участі у розвитку інфраструктури міста Рівного, вказана сума коштів повинна бути стягнута з останнього в судовому порядку. Оскільки договір про пайову участь не укладено саме внаслідок протиправної бездіяльності ОК "ЖБК "Рівбуд", зазначена сума являється збитками у формі упущеної вигоди, яку б Рівненська міська рада могла отримати при укладанні відповідного договору.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач ОСОБА_1 кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" звернулось до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Рівненської області від 27 лютого 2018 року у справі №918/847/17 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Вважає, що висновок суду про те, що у позивача була відсутня інформація про початок будівельних робіт саме з вини ОК «ЖБК» «Рівбуд» є безпідставним, оскільки таку інформацію, останній отримав ще в жовтня 2014 року.

Зазначає, що твердження суду першої інстанції про нібито порушення відповідачем вимог ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку, є помилковими та не відповідають обставинам справи, оскільки договір про пайову участь мав бути укладений до введення об`єкта будівництва в експлуатацію, в контексті вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в разі забудови земельної ділянки (будівництва об`єкта). Зважаючи на викладене, між позивачем та відповідачем не виникло зобов`язальних правовідносин, а отже з боку відповідача відсутні будь-які правопорушення прав та інтересів позивача, що можуть бути підставою для застосування такого виду відповідальності, як стягнення збитків (упущеної вигоди).

Скаржник в апеляційній скарзі також зазначає, що договір на пайову участь між сторонами не укладався, позивач до суду з позовом щодо спонукання відповідача укласти Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Рівне не звертався.

Оскільки договір пайової участі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію між сторонами не укладався, позивач не звернувся до суду з позовом про спонукання відповідача укласти відповідний договір, отже, у встановленому законом порядку не встановлені розмір та строк слати пайової участі.

Оскільки у даному випадку обов`язок щодо сплати не витікає ні з договору, ні з закону, тому підстав для стягнення з відповідача збитків не вбачається. Це в свою чергу підтверджує помилковість висновків суду першої інстанції про виникнення у відповідача обов`язку сплатити позивачу упущену вигоду спричинену неукладенням договору про пайову участь.

Скаржник вважає, що позивачем не надано обґрунтування заявленого розміру збитків та визначення правового походження зазначених збитків, складу збитків та інших умов, передбачених главою 25 Господарського кодексу України, зокрема ч. 2 ст. 224. ст. 225 зазначеного Кодексу, не надано доказів та не доведено того, що відповідач порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності; що одержання доходів безпосередньо від ОК "ЖБК "Рівбуд" та у визначеному позивачем розмірі було заплановане в бюджеті міста Рівне на відповідні роки; що він міг і повинен був отримати визначені доходи від відповідача в розмірі 119 250,00 грн., і тільки дії (бездіяльність) відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати вказаний прибуток. Позивач не довів належними та допустимими доказами наявність запланованих у бюджеті м. Рівного надходжень спеціального бюджету міста Рівного та витрат на розвиток інфраструктури населеного пункту, не обґрунтував у позові, в чому полягає необхідність надходжень та витрат на розвиток міської інфраструктури у зв'язку зі здійсненим будівництвом, не надав належного розрахунку, яким планувалось отримання Рівненською міською радою таких надходжень, у тому числі від відповідача грошових коштів, у розмірі 119 250,00 грн. для створення і розвитку інфраструктури міста.

Таким чином, скаржник, враховуючи відсутність договірних зобов`язань між сторонами, недоведеності протиправності у діях відповідача та причинно-наслідкового зв'язку між бездіяльністю відповідача та неотриманням позивачем коштів, вважає, що склад цивільного правопорушення є недоведеним.

Ухвалою Рівненського апеляційного господарського суду від 22.03.2018 у справі №918/847/17 апеляційну скаргу ОСОБА_1 кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" на рішення господарського суду Рівненської області від 27.02.2018 у справі №918/847/17 на 11 аркушах з додатками залишено без руху.

03.04.2018 на адресу суду від ОСОБА_1 кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" надійшло клопотання про долучення доказів сплати судового збору в розмірі 2683,14 грн., що підтверджує усунення встановлених при поданні апеляційної скарги недоліків.

Розпорядженням керівника апарату №01-03/286 від 05.04.2018 у зв`язку з перебування у відпустці судді-члена колегії по справі № 918/847/17 - ОСОБА_2 у період з 02 квітня 2018 р. по 10 квітня 2018 р. включно. У відповідності до статті 32 Господарського процесуального кодексу України, стаття 155 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", пунктів 18, 20 Розділу VIII Положення про автоматизовану систему документообігу суду та п. 8.2 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Рівненському апеляційному господарському суді, призначено заміну судді-члена колегії у справі №918/847/17.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.04.2018 визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Гудак А.В.; суддя Маціщук А.В.; суддя Філіпова Т.Л.

Ухвалою Рівненського апеляційного господарського суду від 05.04.2018 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" на рішення господарського суду Рівненської області від 27.02.2018 у справі №918/847/17 та розгляд апеляційної скарги призначено на "26" квітня 2018 р. об 11:00 год. у приміщенні Рівненського апеляційного господарського суду за адресою: 33001, м. Рівне, вул. Яворницького, 59 в залі судових засідань № 6.

16.04.1018 на адресу суду від Рівненській місцевої прокуратури надійшов відзив в якому зазначає, що апеляційна скарга відповідача не відповідає положенням чинного законодавства та обставинам справи, а тому просить суд залишити рішення господарського суду Рівненської області від 27.02.2018 без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

25.04.2018 на адресу суду надійшло клопотання ОСОБА_1 кооперативу «Житлово-будівельного кооперативу» про відкладення розгляду справи на інший день. В обґрунтування даного клопотання відповідач зазначає, що представник відповідача ОСОБА_3 не може бути присутнім в судовому засіданні 26.04.2018 у зв`язку із зайнятістю даного представника відповідача в судовому засіданні в Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області у справі №0907/2-5107/2011, що підтверджується копіями судової повістки та ордеру. З долученої копії повістки Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області по справі №0907/2-5107/2011 зазначено, що представника цивільного відповідача ОСОБА_3 викликають на 15:00 год. 26.04.2018.

В судовому засіданні 26.04.2018 прокурор заперечив доводи апеляційної скарги та надав пояснення на обґрунтування своєї позиції. Вважає, що апеляційна скарга відповідача не відповідає положенням чинного законодавства та обставинам справи, а тому просить суд залишити рішення господарського суду Рівненської області від 27.02.2018 без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

В судове засідання 26.04.2017 Рівненська міська рада, своїх представників не направила, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином, що підтверджує рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення(а.с. 31 т.2), причини неявки суду не повідомлено.

В судове засідання 26.04.2017 ОСОБА_1 кооператив «Житлово-будівельного кооперативу», свого представника не направив, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином, що підтверджує рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення 07.04.2018(а.с. 30 т.2). Колегія суддів залишає без задоволення вищевикладене клопотання відповідача про відкладення розгляд справи у зв`язку з тим, що знаходження представника у іншому судовому засіданні (засіданні іншого суду) не може бути належною підставою для відкладення розгляду даної справи, оскільки засідання іншого суду не може мати пріоритетності перед засіданням суду у даній справі.

Крім того, колегія суддів не вважає підстави відкладення розгляду справи, які викладені у клопотанні поважними, з врахуванням тієї обставини, що місцезнаходження відповідача є м.Рівне в якому також знаходиться Рівненський апеляційний господарський суд, що надає можливість використати право участі ОСОБА_1 кооперативу «Житлово-будівельного кооперативу» в судовому засіданні 26.04.2018 о. 11:00 год. через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від мені відповідно до закону, статуту, положення (само представництво юридичної особи, зокрема через голову правління ОСОБА_1 кооперативу «Житлово-будівельного кооперативу» ОСОБА_4, що передбачено ч.3 ст. 56 ГПК України.

Стаття 43 ГПК України зобов'язує учасників судового процесу та їх представників добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається. Явка в судове засідання представників сторін - це право, а не обов'язок, справа може розглядатись без їх участі, якщо нез'явлення цих представників не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ст. 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Застосовуючи згідно з частиною 1 статті 3 ГПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, колегія суддів зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов'язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Враховуючи, що наявні матеріали справи є достатніми для всебічного, повного і об'єктивного розгляду справи, судова колегія визнала за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності представника відповідача.

Відповідно до статті 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Заслухавши пояснення прокурора в судовому засіданні 26.04.2018, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскарженого рішення, оцінивши висновки суду першої інстанції на відповідність дійсним обставинам справи, судова колегія дійшла висновку, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" слід залишити без задоволення, а рішення господарського суду Рівненської області від 27.02.2018 у справі №918/847/17 залишити без змін, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Рівненської міської ради №2275 від 26.07.2012 «Про затвердження проекту землеустрою та передачу безоплатно у власність земельної ділянки на вул. ОСОБА_5 Дем`янчука, 1-А» затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки на вул. ОСОБА_5 Дем`янчука, 1-А ОСОБА_1 кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Рівбуд» безоплатно у власність для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку (для будівництва та обслуговування багатоповерхового житлового будинку). На підставі пункту «б» статті 141 Земельного кодексу України (вилучення земельної ділянки у випадках, передбачених Земельним кодексом України, - нотаріально посвідчена заява від 24 січня 2012 року, №76), припинено право оренди частини земельної ділянки площею 56 м2, яка рішенням Рівненської міської ради від 25 січня 2006 року №1943 «Про надання і вилучення земельних ділянок, затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок та скасування окремих пунктів рішень Рівненської міської ради» була надана в оренду Товариству з обмеженою відповідальністю «Рівнепромекобуд» для будівництва житлового будинку з вбудованими приміщеннями. Передано ОСОБА_1 кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Рівбуд» безоплатно у власність земельну ділянку площею 469 м2 на вул. ОСОБА_5 Дем`янчука, 1-А для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку (для будівництва та обслуговування багатоповерхового житлового будинку), в тому числі: земельну ділянку площею 413 м2 - за рахунок земель запасу житлової та громадської забудови Рівненської міської ради; - земельну ділянку площею 56 м2 - за рахунок земель, вилучених відповідно до цього рішення (а.с.76-77 т.1).

26.10.2012 ОСОБА_1 кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Рівбуд» було видано Державний акт серія ЯМ №207966 на право власності на земельну ділянку площею 0,0469 га на підставі рішення Рівненської міської ради від 26.07.2012 р. № 2275. Цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку (для будівництва та обслуговування багатоповерхового житлового будинку)(а.с. 78 т.1).

27.12.2012 рішенням Рівненської міської ради №2703 від 27.12.2012 на виконання статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», керуючись статтею 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», вирішено затвердити Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Рівного (далі за текстом Порядок) (а.с. 14-17 т.1).

Згідно п.1.3 Порядку, дія цього порядку поширюється на замовників будівництва, які здійснюють будівництво на території міста Рівного, за винятком тих, що визначені пунктом 1.5 цього порядку.

Встановлений Рівненською міською радою для замовника розмір пайової участі в розвитку інфраструктури міста Рівного не може перевищувати граничний розмір пайової участі в розвитку інфраструктури населеного пункту, встановлений Законом. Граничний розмір пайової участі в розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати: 1) для будівництва житла 1,5 відсотка від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; 2) для об`єктів реконструкції нуль відсотків від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; 3) для об`єктів реставрації 2 відсотки від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; 4) для будівництва комерційних та промислових об`єктів 3 відсотки від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; 5) для будівництва автозаправних станцій, аптек, кафе, ресторанів 10 відсотків від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта(п. 1.4 Порядку).

Відповідно до п. 5 рішення Рівненської міської ради № 2703 від 27.12.2012 р. та п. 2.4 Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Рівного, пайову участь замовника в розвитку інфраструктури міста Рівного (у відсотках від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта) для будівництва житла затверджено у розмірі 1,5 відсотка від загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, що відповідає положенням Закону.

Згідно із п. 2.6 Порядку, розмір пайової участі визначається за формулою: ПУ = (ЗКВБ - Вз - Вбм - Вім) х 10 % (або інша кількість відсотків), у якій:

ПУ - пайова участь;

ЗКВБ - загальна кошторисна вартість будівництва;

Вз - витрати, пов`язані з придбанням та виділенням земельної ділянки;

Вбм - витрати, пов`язані із звільненням будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, що включають також вартість придбання знесеного майна;

Вім - витрати на влаштування внутрішньо- та позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій;

10 % (або інша кількість відсотків) - відсоток від вартості будівництва, визначений згідно з пунктом 2.4 Порядку.

10.06.2013 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт №ІУ 12 для ОК «ЖБК «Рівбуд» на обєкт багатоквартирний житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою м. Рівне, вул. Академіка ОСОБА_5. 1-А.(а.с. 79-82 т.1).

23.10.2014 ОК «ЖБК «Рівбуд» направив до Виконавчого комітету Рівненської міської ради лист, в якому повідомив про початок виконання будівельних робіт з будівництва багатоквартирного житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями в м. Рівне по вул. С. Дем'янчука, 1А та надав копію Декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої Інспекцією ДАБК України 10.06.2013 року №ІУ12(а.с. 83-84 т.1).

У зв'язку із виявленням неточностей у вищезазначеній декларації про початок виконання будівельних робіт №ІУ 12 від 10.06.2013, ОК «ЖБК «Рівбуд» було подано нову декларацію про початок виконання будівельних робіт, яка була зареєстрована Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області 28.01.2015 року за № РВ02, об`єкт - "Багатоквартирний житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями" за адресою: м. Рівне, вул. Академіка ОСОБА_6, 1-А, замовником яких є ОСОБА_1 кооператив "Житлово - будівельний кооператив "Рівбуд"(а.с. 27-30, 86-89 т.1).

Наказом Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Рівненської міської ради №63 від 07.04.2015 року земельній ділянці, що належить на праві власності ОК «ЖБК «Рівбуд» на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯМ .№207966. виданого 23.10.2012 управлінням Держкомзему у місті Рівному та надана для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку, присвоєно поштову адресу: м. Рівне, вул. Академіка Степана Демянчука. 1-б(а.с. 85 т.1)

Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області 10.09.2015 зареєстровано декларацію РВ 98 про готовність вищевказаного об`єкта до експлуатації(а.с 31-35, 90-92 т.1).

Як вбачається із декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до ІІІ категорії складності, зареєстрованої Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області у 10.09.2015 року РВ 98, замовником ОСОБА_1 кооперативом «житлово-будівельний кооператив «Рівбуд» закінчено будівництво 11-ти поверхового житлового будинку за місцезнаходженням: м.Рівне, вул. Академіка Степана Дем`янчука, 1-б. Кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією 7950,0 тис. грн.

За результатами опрацювання Рівненською місцевою прокуратурою акту ревізії Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області № 13-17-08-06/10 від 24.03.2017 за результатами ревізії фінансово - господарської діяльності Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради за період з 01.01.2015 по 01.02.2017 встановлено ряд завершених об`єктів будівництва на території міста Рівне, які незалучені до пайової участі в розвитку інфраструктури міста(а.с. 22 т.1).

Зокрема, встановлено, що ОСОБА_1 кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" як замовник будівництва не сплатило пайовий внесок у розмірі 119 250,00 грн.

Отже, оскільки відповідач договір не уклав та кошти пайової участі не сплатив, прокурор в інтересах позивача - Рівненської міської ради звернувся з даним позовом до господарського суду Рівненської області.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, колегія суддів враховує наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», що спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

За змістом статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування і забудова територій - діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій, будівництво об'єктів.

Відповідно до статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд.

Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об'єкта, з техніко-економічними показниками.

Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Кошти, отримані як пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту.

Кошти, отримані як пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту.

Згідно з частиною першою статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Матеріалами справи встановлено, що рішенням Рівненської міської ради за № 2703 від 27.12.2012 затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Рівного (далі за текстом - Порядок), відповідно до п. 1.8 якого, обумовлення Рівненською міською радою або Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради у своєму рішенні (щодо відведення земельної ділянки під забудову чи надання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки) про зобов`язання фінансового характеру щодо пайової участі є офіційним повідомленням замовника будівництва про настання у нього договірних зобов`язань в частині дотримання визначених у рішенні строків укладення договору пайової участі.

Згідно з ч. 1 ст. 73 Закону України "Про місцеве самоврядування", акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної із місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов'язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об'єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Отже, на замовника, який має намір щодо будівництва у відповідному населеному пункті, покладено зобов'язання взяти участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури населеного пункту шляхом перерахування замовником до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури на підставі договору про пайову участь між замовником та органом місцевого самоврядування, укладення якого є обов'язковим.

Пунктом 4 частини 1 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що замовником є фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно з Декларацією про готовність об`єкта до експлуатації Багатоквартирного житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою: м. Рівне, вул. Академіка Степана Дем`янчука, 1-б, РВ 98 від 10.09.2015 встановлено, що 10.06.2013 за № ІУ 12 Інспекцією ДАБК України та 28.01.2015 за №РВ 02 Управлінням ДАБІ у Рівненській області зареєстровано Декларацію про початок виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва багатоквартирного житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою: м. Рівне, вул. Академіка Степана Дем`янчука, 1-б. Замовником будівництва, згідно декларації, є ОСОБА_1 кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд", а тому будівництво, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначенням забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником.

За таких обставин колегія суддів вважає, що будівництво вищевказаного об`єкта не звільняє замовника від укладення із Рівненською міською радою договору про пайову участь, а також від перерахування коштів пайової участі.

Згідно зі ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини.

Колегією суддів встановлено факт наявності у діях (бездіяльності) відповідача усіх елементів складу цивільного правопорушення для покладення на нього обов`язку відшкодувати збитки.

Так колегія суддів відзначає, що відповідно до частини 9 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 3.1 Порядку залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Рівного, договір про пайову участь у розвитку інфраструктури, населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Таким чином, укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту є обов'язковим в силу закону.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач не звертався у встановленому законом порядку до позивача щодо укладення відповідного договору.

Відповідач не виконав встановлене Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Рівного зобов'язання і не взяв участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Рівного.

Таким чином, порушення відповідачем зобов'язання, встановленого Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» щодо укладення договору та сплати пайової участі, є доказом протиправності його поведінки.

Статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено обов'язок замовника будівництва взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту.

Вказаною нормою передбачено право позивача на отримання коштів пайової участі, а також встановлено обов'язок відповідача сплатити позивачу кошти пайової участі.

Відповідно до статті 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків.

Обов'язок відшкодувати збитки є загальною формою цивільно-правової відповідальності, яка настає для боржника внаслідок порушення ним зобов'язань.

Матеріали справи свідчать про те, що відповідач не виконав свій обов'язок щодо участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Рівного та не перерахував кошти для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Таким чином, сума коштів пайової участі, яку мав сплатити відповідач, є збитками територіальної громади. Своїми діями ОСОБА_1 кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" завдав Рівненській міській раді збитки в розмірі несплаченої суми коштів пайової участі.

Відповідно до cтатті 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками, зокрема розуміються не одержані управненою стороною доходи, які вона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Положеннями статті 225 Господарського кодексу України визначено, що до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, зокрема, включаються неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною.

Відповідно до частини 6 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.

Пунктом 2.4 Порядку залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Рівного передбачено, що розмір пайової участі замовника в розвитку інфраструктури міста Рівного становить для будівництва житла 1,5 відсотка від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта.

Згідно з декларацією про готовність об`єкта до експлуатації - Багатоквартирного житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою: м. Рівне, вул. Академіка Степана Дем`янчука, 1-б, РВ 98 від 10.09.2015, кошторисна вартість будівництва становить 7950,0 тис. гривень(7950000,00 грн.).

Отже, розмір завданих позивачу збитків становить 119250 грн. 00 коп.(7950000,00 грн.х 1,5%), тобто 1,5 % від загальної кошторисної вартості будівництва.

З огляду на викладене територіальна громада м. Рівне зазнала збитків у розмірі 119250 грн. 00 коп., що є доходом який остання могла б отримати за умови виконання відповідачем свого обов`язку щодо укладення договору та перерахування коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Судова колегія відзначає, що обов'язок замовника будівництва взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту встановлено статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Порядок участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту визначено Порядком залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Рівного.

Разом з цим, як вже було встановлено вище, ОСОБА_1 кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" не взяв участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Рівне.

За наведених обставин, Рівненська міська рада могла отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною причиною, яка позбавила орган місцевого самоврядування можливості отримати прибуток у розмірі суми коштів пайової участі.

Таким чином, внаслідок протиправних дій відповідача (невиконання вимог статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Рівного, територіальній громаді м. Рівне завдано збитки у вигляді недоотримання надходжень до місцевого бюджету, що є одним з елементів складу цивільного правопорушення, а саме причинним зв'язком між протиправною поведінкою та збитками.

Колегія суддів звертає увагу на те, що у відповідності до частин 2, 3, 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Таким чином наведеною нормою встановлено обов'язок замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, взяти участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. У застосуванні наведеної норми колегія суддів звертається до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України від 01.02.2017 у справі № 922/753/16, згідно з яким аналіз положень частин 2, 3, 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" дає підстави для висновку, що обов'язок ініціювати укладення договору про пайову участь покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обов'язок пов'язаний зі зверненням замовника до органу місцевого самоврядування. Визначений частиною 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" і пунктом 3.1 Порядку залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Рівного, затвердженого рішенням Рівненської міської ради від 27.12.2012 № 2703) строк (15 робочих днів, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію) встановлено для укладення договору про пайову участь для добровільного виконання стороною цього обов'язку і звернення замовника будівництва до органу місцевого самоврядування з метою укладення такого договору. Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об'єкта нерухомого майна в експлуатацію є порушенням зобов'язання, прямо передбаченого чинним законодавством. Невиконання такого зобов'язання не звільняє замовника будівництва від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. З огляду на викладене колегія суддів зазначає, що неукладення договору про пайову участь в розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури у добровільному порядку у строк, встановлений частиною 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", до введення об'єкта будівництва в експлуатацію не звільняє Замовника будівництва (Відповідача) від обов'язку укласти цей договір після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27.03.2018 у справі №911/419/17 та постановах Верховного Суду України від 16.11.2016 р. по справі № 922/6409/15 та від 16.11.2016 р. по справі № 922/5937/15.

Отже, статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено обов'язок замовника, взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту шляхом перерахування коштів, до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Наведена норма є нормою імперативного характеру, яка є обов'язковою для виконання.

Порядком залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Рівного, затвердженого рішенням Рівненської міської ради від 27.12.2012 № 2703 орган місцевого самоврядування визначив порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Рівного.

Статтею 144 Конституції України встановлено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є Обов'язковими до виконання на відповідній території.

Згідно зі статтею 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.

Рішення Рівненської міської ради від 27.12.2012 № 2703, яким затверджено Порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Рівного, в судовому порядку незаконним не визнавалось та не оскаржувалось. На момент виникнення правовідносин між сторонами вказане рішення було чинним, а тому є обов'язковим для виконання на території м. Рівного.

Проте, відповідач безпідставно не виконав свого обов'язку із сплати коштів пайової участі до місцевого бюджету на створення та розвиток інфраструктури міста.

Колегія суддів відзначає, що ОСОБА_1 кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" знало про необхідність укладення договору та внесення коштів пайової участі на створення та розвиток інфраструктури м. Рівне до моменту введення об'єкту в експлуатацію, мало можливість виконати свої зобов'язання однак не виконало та не вжило дій, що свідчать про його намір виконати зобов'язання. Відповідач всупереч вимогам законодавства не виконав свого обов'язку щодо перерахування коштів пайової участі.

Даний факт, на думку колегії суддів, доводить наявність вини в діях ОСОБА_1 кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд".

Приписами ст. 614 Цивільного кодексу України визначено, що особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання. Дане положення кореспондується з нормами статті 218 Господарського кодексу У країни.

Отже, відповідно до законодавства України, поряд з доводами Заступника керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Рівненська міська рада щодо наявності вини у діях відповідача, відповідач також повинен довести відсутність своєї вини, однак жодних належних та допустимих доказів надано не було.

Колегія суддів дійшла висновку, що неправомірна бездіяльність замовника щодо його обов'язку взяти участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури населеного пункту є протиправною формою поведінки, внаслідок якої міськрада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів (упущена вигода), що перебуває у безпосередньому причинному зв'язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача, сукупність наведених елементів є підставою для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків.

Аналогічна правові висновки викладені Верховним Судом України у постановах від 01.02.2017 у справі №922/753/16, від 22.03.2017 у справі №908/312/16 (3-1553гс16).

Таким чином, обставини справи свідчать, що в діях відповідача є наявним склад цивільного правопорушення, а саме:

- протиправна поведінка: договір про пайову участь замовника у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Рівного із Рівненською міською радою всупереч вимогам ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" не укладено;

- збитки: внаслідок не виконання замовником (відповідачем) ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" територіальна громада м. Рівного в особі міської ради не отримала дохід в розмірі 119250 грн. 00 коп.;

- причинний зв'язок між протиправною поведінкою боржника та завданими збитками: внаслідок протиправних дій відповідача територіальній громаді м. Рівного завдано збитки у вигляді недоотримання надходжень до місцевого бюджету в розмірі 119250 грн. 00 коп.;

- вина: відповідач, який в силу вимог ч. 2 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" зобов`язаний брати участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, не звернувся до Рівненської міської ради з приводу необхідності укладення договору та не перерахував 119250 грн. 00 коп. в якості коштів на створення та розвитку зазначеної інфраструктури м. Рівного.

Отже, судова колегія вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Колегією суддів не приймаються до уваги посилання скаржника на те, що листом №23-11/6294/6-11 від 22.07.2011 «Про пайову участь забудовників у створенні та розвитку інфраструктури населених пунктів» Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України надало роз`яснення, відповідно до яких нормами абзацу першого частини дев`ятої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» також роз`яснено, що договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту має укладатися до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію, оскільки, листи міністерств та інших центральних органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами, вони лише мають роз`яснювальний, інформаційний характер і не встановлюють правових норм.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що приписи викладені у вищевказаному листі Міністерства спростовані правовими висновками Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 27.03.2018 у справі №911/419/17.

Поряд з цим, колегія суддів відзначає, що у відповідності до листа Державної архітектурно будівельної інспекції України №40-12-2518 від 09.04.2012 в якому зазначено, що процедура прийняття об'єктів в експлуатацію носить суто технічний характер і полягає в тому, що саме об'єкт будівництва, його стійкість, міцність, надійність є предметом при перевірці його готовності до експлуатації, а тому перевірка сплати пайової участі суперечить ідеології самої процедури прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів.

Також, Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08.04.2011р. №439, не передбачено повноваження щодо здійснення контролю за перерахуванням замовником коштів до відповідного місцевого бюджету для створення і розвитку інфраструктури.

Крім того, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та постановами Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів» і №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» при реєстрації декларації про початок виконання підготовчих робіт/декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації/ (далі - декларація) не передбачено надання будь-яких інших документів, окрім двох примірників зазначеної декларації. Тобто, при прийнятті об'єкта в експлуатацію Державна архітектурно-будівельна інспекція не перевіряє наявність укладеного договору про пайову участь та факт сплати замовником пайового внеску.

Отже, з врахування вищевикладеного, слід зазначити, що приписами ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено обов'язок замовника будівництва прийняти пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, який реалізується шляхом укладення відповідного договору в порядку, визначеному Законом та деталізованому актом органу місцевого самоврядування.

Посилання скаржника на те, що йому не було направлено позивачем пропозиції щодо укладення договору про пайову участь до введення об`єкту в експлуатацію, спростовується правовим аналізом частин 8 та 9 ст. 40 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" у сукупності з іншими положеннями цієї статті Закону, які дозволяють дійти до висновку, що обов'язок щодо ініціювання укладення такого договору покладено саме на замовника будівництва, оскільки пов'язується з його зверненням до органу місцевого самоврядування.

Колегія суддів звертає увагу на те, що органи місцевого самоврядування знаходяться поза межами процедури прийняття об'єктів будівництва в експлуатацію та позбавлені можливості контролювати момент його здійснення, тому неукладення такого договору з підстав невиконання замовником обов'язку щодо звернення до органу місцевого самоврядування з відповідною пропозицією свідчить про його ухилення від укладення договору.

На підставі викладеного, позивач був позбавлений можливості направити відповідачу пропозицію щодо укладення договору про пайову участь до введення об`єкту будівництва в експлуатацію у зв`язку із недотриманням відповідачем вищенаведених вимог.

Інші доводи, що наведені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача збитків у розмірі 119250,00 грн.

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України № 4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

Поряд з цим, судова колегія відзначає, що у відповідності до ч. 5 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» правові висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду України від 01.02.2017 у справі № 922/753/16, постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27.03.2018 у справі №911/419/17 та постановах Верховного Суду України від 16.11.2016 р. по справі № 922/6409/15 та від 16.11.2016 р. по справі № 922/5937/15, від 01.02.2017 у справі №922/753/16, від 22.03.2017 у справі №908/312/16 (3-1553гс16), є обов'язковими для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

У відповідності з п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 ГПК України).

Таким чином, скаржником не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі.

У відповідності до пункту 1 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права (стаття 276 ГПК України).

Враховуючи викладене, судова колегія дійшла висновку, що рішення господарського суду Рівненської області від 27.02.2018 у справі №918/847/17 ґрунтується на повному і всебічному дослідженні всіх обставин справи, прийняте з дотриманням норм матеріального та процесуального права, є законним та обґрунтованим, а тому, підлягає залишенню без змін. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків, викладених у судовому рішенні, що оскаржується.

У відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за апеляційний перегляд судового рішення покладаються на скаржника.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Рівбуд" залишити без задоволення, а рішення господарського суду Рівненської області від 27.02.2018 у справі №918/847/17 залишити без змін.

2. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з моменту складення повного тексту в порядку, передбаченому главою 2 розділу IV Господарського процесуального кодексу України.

3. Справу №918/847/17 повернути до господарського суду Рівненської області.

Повний текст постанови складено «26» квітня 2018 р.

Головуючий суддя Гудак А.В.

Суддя Маціщук А.В.

Суддя Філіпова Т.Л.