РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.04.2018Справа № 910/19027/17
Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Чинчин О.В., при секретарі судового засідання Бігмі Я.В., розглянув у відкритому судовому засіданні справу

за заявою про Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 року
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект"
до проДержавного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" стягнення 87 077,16 грн.

Представники:

від Позивача: Семенець Г.Л. (представник за довіреністю);

від Відповідача (Заявника): Буркова О.М. (представник за довіреністю);

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" про стягнення заборгованості в розмірі 87 077,16 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 у справі № 910/19027/17, залишеним без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 25.01.2018 року, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" задоволено частково, стягнуто з Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" заборгованість у розмірі 66 200,40 грн., інфляційні у розмірі 10 308,78 грн., 3% річних у розмірі 2 646,19 грн. та судовий збір у розмірі 1 454,44 грн. В іншій частині позову - відмовлено.

19.02.2018 року на примусове виконання рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 у справі № 910/19027/17 видано Наказ.

27.03.2018 року Державне підприємство "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" звернулось до Господарського суду міста Києва із заявою про перегляд судового рішення від 05.12.2017 за нововиявленими обставинами, у якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 у справі №910/19027/17 та відмовити в задоволенні позову у повному обсязі. Вказана заява вмотивована тим, що постановою Верховного Суду від 03.03.2018 року у справі №910/20470/16 постанову Київського апеляційного господарського суду від 23.08.2017 у справі №910/20470/16 скасовано повністю, рішення Господарського суду міста Києва від 13.04.2017 у справі №910/20470/16 залишено в силі, тобто задоволено позовні вимоги Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" про стягнення 37 198 грн. 74 коп.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.03.2018 року відкрито провадження за нововиявленими обставинами, вирішено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, судове засідання призначено на 25.04.2018 року.

16.04.2018 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" надійшов відзив на заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення.

20.04.2018 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Заявника надійшла відповідь на відзив.

25.04.2018 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшла заява про оголошення перерви у судовому засіданні.

В судове засідання 25.04.2018 року з'явився представник Заявника. Представник Позивача не з'явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.04.2018 року, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено в задоволенні клопотання позивача про оголошення перерви в судовому засіданні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.04.2018 року, яка занесена до протоколу судового засідання, оголошено перерву в судовому засіданні до 27.04.2018 р.

27.04.2018 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшло клопотання про продовження строку для надання додаткових доказів, призначення розгляду справи в порядку загального провадження.

В судове засідання 27 квітня 2018 року з'явились представники Сторін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.04.2018 року, яка занесена до протоколу судового засідання, визнано поважними причини пропуску подання заперечення та заяви про розгляд справи в порядку загального провадження, відмовлено в задоволенні клопотання Позивача про продовження строку для подання додаткових доказів, призначення справи до розгляду в порядку загального провадження, заміни засідання про розгляд справи по суті на підготовче засідання.

В судовому засіданні представник Відповідача (Заявника) підтримав вимоги та доводи Заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 року у справі №910/19027/17, просив суд її задовольнити. Представник Позивача заперечив проти задоволення заяви Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 року у справі №910/19027/17, просив відмовити в її задоволенні.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Суд вважає, що Заява Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 у справі № 910/19027/17 підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 320 Господарського процесуального кодексу України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Згідно з пунктом 2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики перегляду рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами" № 17 від 26.12.2011 р. необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є, одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте). Необхідно чітко розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту); так, не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу листи, накладні, розрахунки, акти тощо, які за своєю правовою природою є саме новими доказами.

Тож, нововиявлена обставина - це юридичний факт, який передбачений нормами права і тягне виникнення, зміну або припинення правовідносин; юридичний факт, що має істотне значення для правильного вирішення даної конкретної справи. Якби нововиявлена обставина була відома суду під час винесення судового акта, то вона обов'язково вплинула б на остаточні висновки суду; юридичний факт, який існував на момент звернення заявника до суду з позовом і під час розгляду справи судом; юридичний факт, який не міг бути відомий ані особі, яка заявила про це в подальшому, ані суду, що розглядав справу.

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення.

Водночас нововиявленими можуть бути визнані лише істотно значимі, суттєві обставини, тобто такі обставини, обізнаність суду стосовно яких у розгляді справи забезпечила б прийняття цим судом іншого рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 у справі № 910/19027/17, залишеним без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 25.01.2018 року, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" задоволено частково, стягнуто з Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" заборгованість у розмірі 66 200,40 грн., інфляційні у розмірі 10 308,78 грн., 3% річних у розмірі 2 646,19 грн. та судовий збір у розмірі 1 454,44 грн. В іншій частині позову - відмовлено.

В основу судового рішення від 05.12.2017 року по справі №910/19027/17 Господарським судом міста Києва було покладено факти, встановлені у постанові Київського апеляційного господарського суду від 23.08.2017 року, якою скасовано рішення Господарського суду міста Києва від 13.04.2017 у справі № 910/20470/16 та прийнято нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову Державного підприємства "Національна енергетична компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" про стягнення авансових платежів за договорами у розмірі 31 179,60 грн., 14% річних у розмірі 4 020,30 грн. та 1 998,84 грн. інфляційних втрат. У вказаній постанові суду апеляційної інстанції встановлено, що допущені недоліки у виконанні, зокрема, відсутність позитивного висновку Укрдержбудекспертизи, є неналежним виконанням зобов'язання, правові наслідки якого встановлені ст. 891 ЦК України та умовами п. 5.8 Договору. Також встановлено, що підрядником виконані роботи по перерахунку кошторисної документації, результат якої надісланий замовнику на паперовому та електронному носії, вартість яких з огляду на кошторис становить 94 572,00 грн. Враховуючи приписи ч. 4 ст. 849 ЦК України замовник вправі відмовитися від договору, але не вправі відмовитися від оплати тієї частини роботи, яка виконана підрядником, на момент односторонньої відмови замовника від договору. За висновками Суду, вимагаючи повернення сплачених підряднику авансових платежів у розмірі 31 179,60 грн., замовник тим самим неправомірно, усупереч закону, позбавляє підрядника від плати за виконану тим частину роботи.

Заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 року у справі №910/19027/17 вмотивовано тим, що постановою Верховного Суду від 03.03.2018 року у справі №910/20470/16 постанову Київського апеляційного господарського суду від 23.08.2017 у справі №910/20470/16 скасовано повністю, рішення Господарського суду міста Києва від 13.04.2017 у справі №910/20470/16 залишено в силі, тобто задоволено позовні вимоги Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" про стягнення 37 198 грн. 74 коп.

Судом встановлено, що постановою Верховного Суду від 03.03.2018 року у справі №910/20470/16 постанову Київського апеляційного господарського суду від 23.08.2017 у справі №910/20470/16 скасовано повністю, рішення Господарського суду міста Києва від 13.04.2017 у справі №910/20470/16 залишено в силі.

Відповідно до статті 317 Господарського процесуального кодексу України постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття. З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції скасовані або визнані нечинними рішення, постанови та ухвали суду першої або апеляційної інстанції втрачають законну силу та подальшому виконанню не підлягають. Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Враховуючи те, що постановою Верховного Суду від 03.03.2018 року у справі №910/20470/16 постанову Київського апеляційного господарського суду від 23.08.2017 у справі №910/20470/16 скасовано повністю, рішення Господарського суду міста Києва від 13.04.2017 у справі №910/20470/16 залишено в силі, Суд приходить до висновку, що відповідно до п.3 ч. 2 статті 320 Господарського процесуального кодексу України рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 у справі № 910/19027/17 підлягає перегляду за нововиявленими обставинами з підстави скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Також, Суд зазначає, що на час прийняття Господарським судом міста Києва рішення від 05.12.2017 року у справі №910/19027/17, Державному підприємству "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" не були відомі вищезазначені обставини, якими останній обґрунтовує Заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 року у справі №910/19027/17, а тому є нововиявленими обставинами в розумінні статті 320 Господарського процесуального кодексу України.

Внаслідок укладення Договорів на виконання проектних робіт № 30-3/3470-15/223, № 30-3/3471-15/224, № 30-3/3473-15/226, № 30-3/3474-15/227, 30-3/3475-15/228 від 06.11.2015 року між сторонами згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України, виникли цивільні права та обов'язки.

Оскільки між сторонами по справі склалися господарські правовідносини, то до них слід застосовувати положення Господарського кодексу України як спеціального акту законодавства, що регулює правовідносини у господарській сфері.

Відповідно до абзацу 2 пункту 1статті 193 Господарського кодексу України до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом.

Згідно зі статтею 173 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів /цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина 1 статті 627 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 статті 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України, договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України). Згідно зі статтею 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частиною першою статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов'язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов'язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (частина 7 статті 193 Господарського кодексу України).

Відповідно до ч. 1. ст. 887 Цивільного кодексу України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов'язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити їх.

Статтею 631 Цивільного кодексу України визначено, що строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати обов'язки відповідно до договору.

Згідно зі статтями 73, 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обов'язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб'єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з'ясувати обставини, які мають значення для справи.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов Договорів на виконання проектних робіт № 30-3/3470-15/223, № 30-3/3471-15/224, № 30-3/3473-15/226, № 30-3/3474-15/227, 30-3/3475-15/228 від 06.11.2015 року Замовником було сплачено підряднику авансові платежі в розмірі 5 196,60 грн. по кожному з договорів, загалом на суму 31 179,60 грн., що підтверджується платіжними дорученнями: № 4952 від 01.12.2015, № 4953 від 01.12.2015, № 4954 від 01.12.2015, № 4955 від 01.12.2015, № 4956 від 01.12.2015, № 4957 від 01.12.2015. (а.с.126-128)

27.01.2016 року Замовник звернувся до підрядника із претензією № 02-16/180, у якій вимагав належно виконати роботи та сплатити пеню, завдану прострочкою у виконанні. (а.с.114-115)

Приписами п. 1 ч. 1 ст. 889 ЦК України унормовано, що замовник зобов'язаний, якщо інше не встановлено договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт, сплатити підрядникові встановлену ціну після завершення усіх робіт чи сплатити її частинами після завершення окремих етапів робіт або в іншому порядку, встановленому договором або законом.

Пунктом 2.1 договорів встановлено, що по завершенню робіт підрядник передає замовнику погоджену проектну документацію (далі - продукція), якість якої повинна відповідати вимогам ДСТУ Б Д.1.1-7:2013.

Ціна робіт по кожному з договорів визначається зведеним кошторисом (додаток №1) та становить 17 322,00 грн. з ПДВ (п. 3.1 договорів).

25.02.2016 року Позивач листом № 01/2502-16 направив на адресу Відповідача кошторисну документацію на паперовому та електронному носії (експертна оцінка ДП "Жилком" щодо правильності застосування розцінок по робочим проектам) та акти здачі-прийому виконаних робіт за договорами з вимогою оформити належним чином акти та повернути один примірник. (а.с.70)

У відповідь на вказаний лист Відповідач листом № 01-41/490 від 10.03.2016 повідомив підрядника, що не приймає виконану роботу, у зв'язку із тим, що всупереч умовам договорів експертна оцінка з позитивним висновком було зроблена не ДП "Укрдержбудекспертиза", а Державним підприємством "Жилком", а також невірно зазначено дату укладання договорів, наполягав на усуненні виявлених ним недоліків та попереджав про власне право відмовитись від прийняття робіт, вимагати розірвання Договорів та відшкодування збитків. (а.с.71)

17.03.2016 листом №31/1703-16 підрядник направив виправлені акти виконаних робіт за договорами та повідомив, що ним виконані роботи по перерахунку та оформленню проектно-кошторисної документації згідно з вимогами чинного законодавства та у відповідності до умов договору (а.с.78) У листі від 08.04.2016 №01-41/741 замовник повідомив підрядника, що в порядку п. 5.7 договорів відмовляється від прийняття виконаних робіт за договорами до усунення виявлених недоліків. (а.с.79)

Листом від 10.06.16 № 01-16/1071 Замовник звернув увагу Підрядника на те, що строк дії Договорів вже закінчився, та вимагав повернути авансові платежі за Договорами. Замовник наголошував на тому, що роботи складалися з двох етапів:

1-й перерахунок проектно - кошторисної документації, який здійснював Замовник;

2-й отримання позитивного експертного висновку ДП "Укрдержбудекспертиза". (а.с.131-132)

Згідно з п. 5.5 договорів підрядник зобов'язаний після виконання прийнятих за договорами зобов'язань передати замовнику в обмовлений строк чотири примірники "Продукції", оформленої згідно з ТУ, ДСТУ Б Д. 1.1-7:2013, вимогами інших актів чинного законодавства та нормативних актів, що регламентують питання виконання та оформлення проектних робіт у друкованому та електронному вигляді.

Пунктом 5.6 договорів встановлено, що приймання-передача виконаних проектних робіт оформлюється актом приймання-передачі проектних робіт, який складається підрядником в двох примірниках, по одному для кожної зі сторін.

Відповідно до пункту 5.7 договорів, якщо проектні роботи виконано якісно (відповідають умовам договору та актам чинного законодавства) замовник приймає їх (продукцію), на підтвердження чого протягом 20 календарних днів після отримання підписує акти виконаних проектних робіт та один примірник цього акту повертає підряднику, або ж в цей строк надає мотивовану відмову від прийняття виконаних робіт (при наявності зауважень, викликаних недоліками до виконаних проектних робіт (зокрема, невідповідність вимогам замовника, недостатність та/або невідповідність викладення та/або вид оформлення робіт (їх результатів), такі роботи не приймаються та повертаються підряднику з переліком виявлених недоліків; при цьому замовник вправі встановити строк для безоплатного проведення підрядником доопрацювань з метою усунення недоліків, або викликати підрядника для складання двостороннього акту з визначенням порядку та строку усунення недоліків (якщо виконавець не прибуде на виклик замовника для складання акту, то акт складається замовником одноособово). В двосторонньому акті зазначається перелік необхідних доопрацювань, з зазначенням терміну їх виправлення. Виявлені та зафіксовані в акті недоробки підрядник усуває безоплатно.

Відповідно до п. 5.8 договорів, якщо підрядник не усуває виявлені недоліки у визначений замовником строк, то замовник вправі відмовитись від прийняття робіт, вимагати розірвання договору, виплати штрафних санкцій та збитків та/або вчинити інші дії згідно з нормами актів чинного законодавства, зокрема зменшити оплату за роботи залежно від фактично одержаних результатів порівняно з результатами, передбаченими договором (оплатити обсяг робіт, який приймається замовником).

Підрядник повинен надати замовнику проектно-кошторисну документацію разом з позитивним висновком Укрдержбудекспертизи (п. 5.12 договорів).

У постанові Верховного Суду від 03.03.2018 року по справі №910/20470/16 зазначено, що надана Підрядником по Договорам проектно-кошторисна документація не відповідала вимогам умов Договорів (вимогам Замовника), а саме, не було проведено її експертизу та не надано відповідного експертного позитивного висновку ДП "Укрдержбудекспертиза", натомість, відступивши від умов Договору та провівши експертизу в ДП "Жилком", Підрядник не погодив вказаного із Замовником, зміни в Договори в цій частині внесені не були, тому позивач правомірно вимагає від відповідача усунення наявних недоліків. Відповідач не заперечував, що вказані недоліки (проведення комплексної державної експертизи передбаченим умовами Договорів Державним підприємством "Укрдержбудекспертиза") не усунув. З огляду на зазначене місцевий господарський суд дійшов обґрунтованого висновку, що позивач правомірно відмовився від прийняття робіт (оскільки позивач замовив, а відповідач зобов'язався зробити та передати проектно-кошторисну документацію саме в сукупності разом з позитивним висновком Укрдержбудекспертизи) та вимагав повернення авансів за Договорами, з врахуванням того, що строк дії Договорів закінчився.

Одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що рішення суду з будь-якої справи, яке набрало законної сили, не може бути поставлено під сумнів (п. 4 Інформаційного листа Вищого господарського суду України № 01-8/1427 від 18.11.2003 року "Про Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та юрисдикцію Європейського суду з прав людини").

Відповідно до частини 4 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так, преюдиційні факти є обов'язковими при вирішенні інших справ та не підлягають доказуванню, оскільки їх істинність встановлено у рішенні, у зв'язку з чим немає необхідності встановлювати їх знову, піддаючи сумніву істинність та стабільність судового акту, який набрав законної сили.

Норми статті 129-1 Конституції України визначають, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов'язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Згідно з преамбулою та статтею 6 параграфу 1 Конвенції про захист прав та свобод людини, згідно рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.02 року у справі за заявою № 48553/99 "Совтрансавто-Холдінг" проти України", а також згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 28.10.99 року у справі за заявою № 28342/95 "Брумареску проти Румунії" встановлено, що існує усталена судова практика конвенційних органів щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

Таким чином, судове рішення у справі № 910/20470/16 не може бути поставлене під сумнів, а інші рішення, в тому числі і у даній справі, не можуть йому суперечити, а тому факт неналежного виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр «Київенергомережпроект» зобов'язань за Договорами на виконання проектних робіт № 30-3/3470-15/223, № 30-3/3471-15/224, № 30-3/3473-15/226, № 30-3/3474-15/227, 30-3/3475-15/228 від 06.11.2015 року з оформлення проектно - кошторисної документації підтверджено рішенням Господарського суду м. Києва від 13.04.2017 у справі №910/20470/16, яке набрало законної сили.

Відповідно до ч.3 ст.858 Цивільного кодексу України якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Таким чином, дана норма визначає право замовника відмовитися від договору саме з тих підстав, що робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, та наслідки такої відмови.

Враховуючи вищенаведені норми чинного законодавства України Державне підприємство "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" скористалось своїм правом, наданим ч.3 ст.858 Цивільного кодексу України та п.5.8 договорів, у зв'язку з неналежним виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр «Київенергомережпроект» зобов'язань за Договорами на виконання проектних робіт № 30-3/3470-15/223, № 30-3/3471-15/224, № 30-3/3473-15/226, № 30-3/3474-15/227, 30-3/3475-15/228 від 06.11.2015 року з оформлення проектно - кошторисної документації.

За таких підстав, Суд приходить до висновку, що вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" про стягнення з Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" заборгованості за перерахунок кошторисної документації у розмірі 66 200 грн. 40 коп. є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

При зверненні до суду Позивач просив стягнути з Відповідача на його користь 3% річних за загальний період прострочки з 01.05.2016 р. по 31.08.2017 р. у розмірі 2 650 грн. 00 коп. та інфляційні у розмірі 10 385 грн. 30 коп.

Однак, вказані позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" також не підлягає задоволенню як похідні вимоги від основного зобов'язання, в задоволенні якого Судом відмолено.

Що стосується заявлених позовних вимог Позивача в частині стягнення з Відповідача заборгованості за супроводження проведення комплексної державної експертизи кошторисної документації у розмірі 6 552 грн. 00 коп., Суд зазначає, що вказана частина позовних вимог не підлягає задоволенню, оскільки Судом встановлено неналежне виконання Позивачем умов спірних договорів в частині отримання позитивного висновку саме у Укрдержбудекспертизи відповідно до п. 5.12 договорів, а також Відповідач надав мотивовану відмову від підписання актів виконаних робіт в цій частині. Крім того, Суд не приймає до уваги посилання Позивача на норми ст.ст. 849 , 852 Цивільного кодексу України в частині права Замовника на відшкодування завданих збитків у зв'язку з неусуненням виявлених недоліків, оскільки вони не спростовують факти, встановлені у вказаному рішенні суду й не стосуються предмету спору.

Позовні вимоги Позивача в частині стягнення 3% річних у розмірі 262 грн. 00 коп. та інфляційних у розмірі 1027 грн. 86 коп. не підлягають задоволенню, як похідні вимоги від основного зобов'язання за проведення комплексної державної експертиз кошторисної документації, в задоволенні якої Судом було відмовлено.

Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов'язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб'єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з'ясувати обставини, які мають значення для справи.

За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ст. 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, Суд приходить до висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" до Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" про стягнення заборгованості в розмірі 87 077,16 грн. не підлягають задоволенню у повному обсязі.

Згідно з п. 8.6 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики перегляду рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами" № 17 від 26.12.2011 р. прийняття та розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не означає обов'язкового скасування чи зміни рішення, що переглядається. Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Відповідно до ст.325 Господарського процесуального кодексу України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може, зокрема, задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення. У разі задоволення заяви про перегляд судового рішення з підстав, визначених частиною другою, пунктами 1, 3 частини третьої статті 320 цього Кодексу, та скасування судового рішення, що переглядається, суд ухвалює рішення - якщо переглядалося рішення суду.

Приймаючи до уваги нововиявлені обставини, які у повному обсязі спростовують висновки суду, покладені в основу рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 року у справі №910/19027/17, Суд зазначає, що на підставі положень ст.ст.320, 325 Господарського процесуального кодексу України рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 року у справі №910/19027/17 підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

За таких обставин, Суд приходить до висновку, що Заява Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 року у справі №910/19027/17 підлягає задоволенню, рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 року у справі №910/19027/17 - скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору залишаються за Позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 320-325, 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Заяву Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 року у справі №910/19027/17 - задовольнити.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 року у справі №910/19027/17 скасувати.

3. Прийняти нове рішення.

4. У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" до Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" про стягнення заборгованості в розмірі 87 077,16 грн. - відмовити повністю.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічний проектний центр "Київенергомережпроект" (04060, м.Київ, ВУЛИЦЯ МИКОЛИ ПОДВОЙСЬКОГО, будинок 4, квартира 40, Ідентифікаційний код юридичної особи 34532048) на користь Державного підприємства "Національна Енергетична Компанія "Укренерго" (01032, м.Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 25, Ідентифікаційний код юридичної особи 00100227) в особі відокремленого підрозділу "Донбаська електроенергетична система" ДП "НЕК "Укренерго" (84501, Донецька область, м. Бахмут, вул. Патриса Лумумби, 97, Ідентифікаційний код юридичної особи 23344104) судовий збір за подання заяви перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення у розмірі 2 400 (дві тисячі чотириста) грн. 00 коп.

6. Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

7. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

8. Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складання та підписання повного тексту рішення: 03 травня 2018 року.

Суддя О.В. Чинчин