ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

23.04.2018

Справа № 910/4791/18

Суддя господарського суду міста Києва Удалова О.Г., розглянувши матеріали

позовної заяви          Антитерористичного центру при Службі безпеки України

до                              товариства з обмеженою відповідальністю «Расмус»

про                              зобов’язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Антитерористичний центр при Службі безпеки України (далі – позивач) звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Расмус» (далі – відповідач) про зобов’язання вчинити дії.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви встановлюються у таких розмірах: майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 762,00 грн.) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (616 700,00 грн.); немайнового характеру – 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 762,00 грн.).

У разі коли в позовній заяві об’єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру, а саме: визнати встановлення частини паркану, яка прилягає до будівлі позивача, протиправним та зобов’язати відповідача демонтувати або перемістити паркан на 1 (один) метр від вказаної будівлі, розташованої за адресою: м. Київ, вул. Московська, 5/2а, яку займає позивач.

Разом з тим, до матеріалів позову долучено квитанцію № 70 від 13.04.2018 про сплату судового збору в розмірі 1 732,00 грн., тобто у розмірі меншому, ніж встановлено наведеними приписами чинного законодавства України.

Таким чином, позивач не надав суду доказів сплати ним судового збору у визначених законом порядку та розмірі.

Крім того, згідно з приписами ч. 1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Позивач зобов’язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, зокрема, абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв’язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270, (далі – Правила) передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв’язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Відповідно до п. 19 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення (п. 59 Правил).

Згідно з п. 61 Правил, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Враховуючи наведені вище та вимоги, встановлені ч. 1 ст. 164, ч. 1 ст. 172 ГПК України, належним доказом надіслання сторонам копій позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб є – оригінали описів вкладення до поштових відправлень, які повинні містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються, а також оригінал розрахункового документу, виданий поштовим відділенням.

Однак, всупереч наведеним вище вимогам, позивач на підтвердження направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу та визначеній ним третій особі взагалі не долучив до позову опис вкладення у цінний лист та не надав оригінал фіскального чеку підприємства поштового зв’язку (долучив лише не засвідчену копію фіскального чеку № 9380 від 13.04.2018). Таким чином, позивач не підтвердив належними та допустимими доказами направлення відповідачу та визначеній ним третій особі копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Суд також звертає особливу увагу позивача на те, що резолютивна частина рішення ні за яких умов не повинна викладатись альтернативно (наприклад: стягнути з відповідача певну суму або в разі відсутності коштів на його рахунку звернути стягнення на належне йому майно). У випадку, коли такі альтернативні вимоги містяться у позовній заяві, господарському суду слід ухвалою зобов'язати позивача визначитись з предметом позову і вирішувати спір у залежності від характеру зобов'язань відповідача.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що вимоги позивача зобов’язати відповідача демонтувати або перемістити паркан на 1 (один) метр від будівлі, розташованої за адресою: м. Київ, вул. Московська, 5/2а, яку займає позивач, викладені некоректно та є альтернативними, а позивач повинен визначитись з предметом позову.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Антитерористичного центру при Службі безпеки України без руху.

2. Встановити Антитерористичному центру при Службі безпеки України строк на усунення недоліків позовної заяви п’ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити Антитерористичного центру при Службі безпеки України спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- доказів сплати ним судового збору у визначених законом порядку та розмірі (доказів доплати судового збору в розмірі 1 792,00 грн.);

- доказів, що підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів (оригіналів описів вкладення у цінний лист та фіскальних чеків підприємства поштового зв’язку);

- заяви, в якій позивач визначить предмет позову, вказавши позовні вимоги, що не містять ознак альтернативності.

Ухвала набирає законної сили 23.04.2018 та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                           О.Г. Удалова