КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"02" травня 2018 р. м. Київ Справа№ 925/1473/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Михальської Ю.Б.

Гончарова С.А.

розглянувши в приміщенні суду апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області на рішення Господарського суду Черкаської області від 07.02.2018 (повний текст рішення складено 20.03.2018)

у справі №925/1473/17 (суддя Потапенко В.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Корсунське"

до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області

про визнання додаткової угоди про поновлення договору оренди землі укладеною

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 07.02.2018 у справі №925/1473/17 позов задоволено.

Визнано укладеною між позивачем та відповідачем Додаткову угоду про поновлення Договору оренди землі №482 від 03.08.2011 з урахуванням Додаткової угоди №512 від 05.11.2012 до Договору оренди земельної ділянки від 03.08.2011 у редакції, викладеній в рішенні Господарського суду Черкаської області від 07.02.2018 у справі №925/1473/17.

Стягнуто з Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Корсунське" 1600,00 грн. судового збору.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням, відповідач 24.04.2018 звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове про відмову в позові.

Відповідно до протоколу передачі апеляційної скарги раніше визначеному складу суду, апеляційну скаргу відповідача 26.04.2018 передано на розгляд судді Київського апеляційного господарського суду Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Михальська Ю.Б., Гончаров С.А.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про невідповідність скарги вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 258 ГПК України у редакції, що набрала чинності з 15.12.2017 , до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Перевіривши матеріали вказаної апеляційної скарги, колегією суддів встановлено, що до скарги не додано доказів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Частиною 2 ст. 123 ГПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Враховуючи, що апеляційну скаргу подано у 2018 році, судом застосовуються положення Закону України "Про судовий збір" в редакції від 15.12.2017. Так, згідно нової редакції цього закону за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду, апеляційних скарг у справі про банкрутство, заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до положень Закону України "Про судовий збір", в редакції на момент подання позову, за подання позовної заяви позивач повинен був сплатити та сплатив судовий збір у розмірі 1600,00 грн.

Отже, до суду апеляційної інстанції апелянт за подання апеляційної скарги на рішення суду у даній справі повинен був сплатити судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, що становить 2400,00 грн. (1600,00 грн. х 150%).

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, скаржником не додано доказів про сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, натомість у ній викладено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Черкаської області від 07.02.2018 у справі №925/1473/17.

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі (частина перша статті 8 Закону України "Про судовий збір").

Таким чином, особа, яка подає відповідну заяву, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження існування обставин, які перешкоджають сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Відповідно до п. 3.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013р. №7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Як вбачається з клопотання про відстрочення сплати судового збору, апелянт зазначає, що майновий стан Головного управління не дозволяє йому на даний час сплачувати будь-які судові збори, оскільки кошторис та план асигнувань на 2018 рік по Головному управлінню на сплату судового збору на даний час не затверджено.

Заявлене скаржником клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади.

В порушення приписів ст.74 ГПК України апелянтом не доведено обставин, які б давали підстави для відстрочення сплати судового збору. Отже, заявником апеляційної скарги не подано жодних доказів на підтвердження зазначеного, що унеможливлює сплату останнім судового збору у встановленому Законом України "Про судовий збір" порядку та розмірі.

Відтак, наведені апелянтом обставини не мають характеру виключних, що свідчить про відсутність підстав для відстрочення скаржникові сплати судового збору.

З огляду на викладене, клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

За таких обставин відповідачем не додано доказів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Крім того, оскаржуване рішення прийнято судом 07.02.2018, повний текст складено 20.03.2018.

Згідно ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Отже, останнім днем подання апеляційної скарги є 10.04.2018 включно ( з урахуванням вихідних та святкових днів).

Тобто, звернувшись до суду 24.04.2018 з апеляційною скаргою, що підтверджується відбитком поштового штемпелю на конверті Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, скаржником було пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду, але відповідного клопотання про відновлення цього строку не подано, апелянтом лише зазначено, що 10.04.2018 Головне управління направило до Київського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу, а 13.04.2018 до Головного управління надійшла ухвала Господарського суду Черкаської області про виправлення описки, у зв'язку з чим у відповідача виникла об'єктивна необхідність у повторному направлення апеляційної скарги.

Колегія суддів зазначає, що викладені обставини в описовій частині скарги не є клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Черкаської області від 07.02.2018, а тому не приймаються до уваги.

Приписами ч. 2 ст. 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У свою чергу, частина 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, апеляційна скарга Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області на рішення Господарського суду Черкаської області від 07.02.2018 у справі №925/1473/17 підлягає залишенню без руху на підставі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави неподання документів, які підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі та з пропуском строку на апеляційне оскарження без клопотання про його поновлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо скаржник не усунув вищезазначені недоліки у строк встановлений судом, питання про повернення апеляційної скарги буде вирішення колегією суддів протягом п'яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 6 ст. 260 ГПК України).

Керуючись статтями 174, 234, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Головному управлінню Держгеокадастру у Черкаській області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області (вх. № 09.1-4.3/2550/18 від 26.04.2018 Київського апеляційного господарського суду) на рішення Господарського суду Черкаської області від 07.02.2018 у справі №925/1473/17 залишити без руху, надавши скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

3. Попередити Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області, що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді Ю.Б. Михальська

С.А. Гончаров