УХВАЛА

16 квітня 2018 року

м. Київ

Справа № 925/1327/17

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Сухового В.Г.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Служби автомобільних доріг у Черкаській області на постанову Київського апеляційного господарського суду від 19.02.2018 (головуючий суддя Пономаренко Є.Ю., судді Дідиченко М.А., Руденко М.А.) та рішення Господарського суду Черкаської області від 05.12.2017 (суддя Скиба Г.М.) у справі №925/1327/17

за позовом Служби автомобільних доріг у Черкаській області

до Приватного малого підприємства "Зодчий"

про стягнення 195 091 грн.

ВСТАНОВИВ:

21.03.2018 через Київський апеляційний господарський суд Служба автомобільних доріг у Черкаській області подала до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного господарського суду від 19.02.2018 та рішення Господарського суду Черкаської області від 05.12.2017 у справі №925/1327/17.

Приписами пункту 4 частини 4 статті 292 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

Згідно з частиною 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України такими підставами є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Разом з тим, приписами частини другої статті 300 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Щодо належного обґрунтування вимог скарги, то Суд зазначає, що процесуальний закон покладає на скаржника обов'язок вказати про порушення або неправильне застосування яких конкретно норм матеріального та/або процесуального права припустилися суди нижчих інстанцій при прийнятті оскаржуваних судових рішень, в чому саме полягає таке порушення або неправильне застосування і яким чином воно вплинуло на прийняття цих рішень.

Зазначення суті порушення або неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права полягає в тому, що скаржник повинен у касаційній скарзі вказати, які саме норми порушено чи застосовано неправильно, і в чому саме полягає це порушення або неправильне застосування.

Тобто, в касаційній скарзі має бути чітко викладено зміст порушення або неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права з обґрунтуванням порушених норм законодавчими актами та вказуватися конкретні їх пункти та статті.

Всупереч наведеному, вимоги вказаної норми процесуального закону скаржником дотримано не було.

У поданій касаційній скарзі Служба автомобільних доріг у Черкаській області не погоджується з прийнятими судовими рішеннями, вважає їх прийнятими з порушенням норм процесуального права та на підставі недопустимих доказів суди попередніх інстанцій дійшли передчасного та помилкового висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, однак при цьому не зазначає суті порушення правових норм.

В той же час, в поданій касаційній скарзі скаржник вдався до перерахування положень договорів та до вільного тлумачення статті 77 Господарського процесуального кодексу України і разом з тим не зазначив, як дана норма застосована неправомірно або невірно застосована і яким чином це вплинуло на прийняття оскаржуваних рішень, натомість спонукає до переоцінки наявних у справі доказів.

За таких обставин, враховуючи, що касаційна скарга зводиться до переоцінки доказів, що виходить за межі розгляду справи судом касаційної інстанції, а також викладення обставин справи без належного обґрунтування порушення або неправильного застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваних судових рішень, така скарга не може бути прийнята до розгляду.

Згідно з частинами другою та третьою статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд касаційної інстанції зазначає, що Службі автомобільних доріг у Черкаській області необхідно усунути недоліки касаційної скарги, а саме обґрунтувати, в чому, на думку скаржника, полягало неправильне застосування конкретних норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконних судових рішень у справі №925/1327/17.

Керуючись статтями 174, 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Служби автомобільних доріг у Черкаській області на постанову Київського апеляційного господарського суду від 19.02.2018 та рішення Господарського суду Черкаської області від 05.12.2017 у справі №925/1327/17 залишити без руху.

2. Надати скаржнику строк, тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення недоліків скарги.

3. Довести до відома скаржника, що поштову кореспонденцію слід надсилати за адресою Касаційного господарського суду: 01016, м. Київ, вул. О.Копиленка, 6.

4. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.Г. Суховий