РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ

20.04.2018Справа № 910/277/18

За позовом 195 центральної бази Державної соціальної служби транспорту (військова частина НОМЕР_1 )
до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські Електромережі"
про визнання недійсним рішення
Суддя Підченко Ю.О. Секретар судового засідання Ярмоленко С.М.
Представники сторін:
від позивача:Веклич О.В. представник за довіреністю;
від відповідача:Жовтун О.В. представник за довіреністю.
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
195 центральна база Державної соціальної служби транспорту (військова частина НОМЕР_1 ) (надалі позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (надалі відповідач, ПАТ «Київенерго») про визнання недійсним рішення комісії, яке оформлено протоколом № 1789 від 24.06.2015 року засідання комісії по розгляду акта порушення № 32685 від 29.12.2014 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення відповідача, яке оформлено протоколом № 1785 від 24.06.2015 року є неправомірним та безпідставним, оскільки здійснений відповідачем розрахунок недорахованої електричної енергії за період з 01.08.2014 року по 29.12.2014 року є необґрунтованим, зокрема при розрахунку недорахованої електричної енергії є порушення відповідачем Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.01.2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 23.02.2018 року.

16.02.2018 року на адресу Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він вказує на те, що оскільки представники ПАТ «Київенерго» не мали можливості виявити порушення при контрольному огляді, розрахунок зроблено від дати останньої технічної перевірки тобто з 01.08.2014 року, а тому відповідач просить суд відмовити позивачеві у задоволенні позову в повному обсязі

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.02.2018 року суд з власної ініціативи продовжив строк підготовчого провадження на тридцять днів та відклав підготовче судове засідання на 30.03.2018 рік.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.03.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 18.04.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.04.2018 року замінено відповідача у справі, Публічне акціонерне товариство "Київенерго" його правонаступником Приватним акціонерним товариством "ДТЕК Київські Електромережі".

18.04.2018 в судовому засіданні було оголошено перерву на 20.04.2018 року.

Представник позивача в судовому засіданні, що відбулося 20.04.2018 наполягав на задоволенні позову, надав суду усні пояснення по справі. Представник відповідача проти позову заперечував, також надав суду усні пояснення по справі.

У судовому засіданні 20.04.2018, відповідно до приписів ч. 1 ст. 240 ГПК України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Судом також враховано, що згідно з приписами п. 6.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:
21.05.2014 року між 195 центральною базою Державної спеціальної служби транспорту (військова частина НОМЕР_1 ) (далі за Договором Замовник) та Публічним акціонерним товариством «Київенерго» (далі за Договором Учасник) було укладено договір на постачання електричної енергії № 19003-Т114 (далі Договір), відповідно до умов якого (п. 1.1. Договору), Учасник зобов`язується протягом 2014 року поставити Замовнику електричну енергію, а Замовник прийняти і оплатити такий товар у повному обсязі у терміні, обумовлені Договором.

Відповідно до п. 6.1 Договору, Сторони, під час виконання умов цього Договору зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та ПКЕЕ.

Згідно п. 7.3.3.Договору, Замовник сплачує Учаснику вартість недорахованої електроенергії. розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу га вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Замовниками правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за № 782 12656 (далі Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій Замовника:

самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття я пломб з засобів обліку;

споживання електроенергії поза засобами обліку;

інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 7.3.4. встановлено, що Замовник не несе відповідальності перед Учасником відповідно до вимог пунктів 7.2.1 - 7.2.3 цього Договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини Учасника або внаслідок дії обставин непереборної сил (форс-мажорних обставин).

Судом встановлено, що укладений між сторонами правочин за своїм змістом та правовою природою є договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу, який підпадає під правове регулювання норм § 5 глави 54 Цивільного кодексу України та § 3 глави 30 Господарського кодексу України. Сторони досягли всіх суттєвих умов відносно вказаного виду договору, а тому відповідно до вимог ст. ст. 638, 712, 714 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) та ст. ст. 179, 180, 275 Господарського кодексу України (далі ГК України), він вважається укладеним.

Окрім того, суд приймає до уваги те, що правові, економічні та організаційні засади діяльності в електроенергетиці і регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, забезпеченням енергетичної безпеки України, конкуренцією та захистом прав споживачів і працівників галузі визначено Законом України "Про електроенергетику".

Цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, державним наглядом за безпечним виконанням робіт на об`єктах електроенергетики незалежно від форм власності, безпечною експлуатацією енергетичного обладнання і державним наглядом за режимами споживання електричної і теплової енергії, а також з централізованим диспетчерським (оперативно-технологічним) управлінням (ст. 2 Закону України "Про електроенергетику").

У статті 3 вказаного нормативно-правового акту вказано, що відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, а також з централізованим диспетчерським (оперативно-технологічним) управлінням, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Зі змісту ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" вбачається, зокрема, що споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року; невиконання законних вимог національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо подання копій документів, пояснень та іншої інформації; інші правопорушення, передбачені законом.

Правила користування електричною енергією затверджено Постановою № 28 від 1996 року Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України, яку зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.08.1996. за № 417/1442 (надалі ПКЕЕ).

Відповідно до п. 3.3 ПКЕЕ, відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) згідно акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

За приписами п. 3.31 ПКЕЕ розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці пломбою електропередавальної організації.

У п. 6.38 ПКЕЕ зазначено, що за результатами технічної перевірки складається акт, в якому зазначаються виявлені недоліки. У разі потреби проводиться експертиза відповідних засобів обліку. Якщо експертиза виявить втручання споживача в роботу засобів обліку, споживачу проводиться перерахунок кількості спожитої електричної енергії відповідно до законодавства України.

У разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці. На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків (п.6.40-6.42 Правил користування електричною енергією).

Так, 29.12.2014 року під час технічної перевірки дотримання позивачем вимог ПКЕЕ за адресою: м. Київ, вул. Межигірська, 5 представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення позивачем ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 3.3, 3.31, 6.40 пошкоджені пломби електропередавальної організації - пломби мають сліди механічного впливу, тріщини, сліди пайки, пошкодження корпус, змінено форму пломби, пошкоджено пломби № 71037860, 71037864 на перехідних вимірювальних клемах; 71037861, 71037865 на шафах обліку, про що складено відповідний акт про порушення № 32685, копія якого наявна в матеріалах справи.

Згідно п. 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562.

Крім того, згідно п. 6.41. ПКЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електроенергії енергії, від якого споживач одержує електричну енергію або електропередавальної організації порушень цих ПКЕЕ, або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень (далі - акт).

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві, підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Аналогічні норми містить п. 4.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 (далі Методика). Методикою встановлена форма та вимоги до акту про порушення ПКЕЕ, види порушень ПКЕЕ та порядок визначення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ.

Відповідно до п. 2.4 Методики, у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕ зазначених у підпунктах 1-4,6 пункту 2.1. Методики, та за умови наявності Договору про постачання електричної енергії, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення розрахунків за точкою обліку, на якій було виявлено порушення.

Згідно п. 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Відповідно до абз. 4 п. 6.42 ПКЕЕ рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Як зазначено позивачем в позовній заяві та встановлено судом за матеріалами справи, 24.06.2015 року відбулось засідання комісії по розгляду акта про порушення № 32685 від 29.12.2014 року, на якому прийнято рішення, оформлене протоколом № 1789 від 24.06.2015 року. Як вбачається зі змісту вказаного протоколу комісією прийнято рішення про: проведення нарахування згідно з п. 2.5 та за формулою 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ. Потужність 1134 кВт. Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 12 год., 7 днів на тиждень. Коефіцієнт використання обладнання К=0,75. Період нарахування з 01.08.2014 року по 29.12.2014 року Визначено, що всього підлягає сплаті: за недораховану електроенергію 1 972 563,97 грн.; за проведення експертизи 4 052,16 грн.

Частинами 1, 2 статті 27 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Крадіжку електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку відповідно до ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" віднесено до правопорушень в сфері електроенергетики.

Суд зазначає, що частиною 1 ст. 193 ГК України встановлено обов`язок суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що звичайно ставляться.

Згідно із статтею 629 ЦК України укладений між сторонами Договір про постачання електричної енергії є обов`язковим для виконання обома сторонами.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 235 ГК України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. Згідно із частиною 2 цієї ж статті до суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Згідно ч. 2 ст. 236 ГК України, перелік оперативно - господарських санкцій, встановлений в частині 1 цієї статті, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити в договорі також інші оперативно - господарські санкції.

Зі змісту вказаних положень чинного законодавства вбачається, що рішення постачальника електричної енергії про порушення ПКЕЕ, яке оформлено протоколом, є саме оперативно - господарською санкцією, а не актом нормативного характеру

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Вищого господарського суду України від 09.10.13 р. у справі № 919/248/13-г.

Недоврахована електрична енергія це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно (пункт 1.2 Правил).

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання.

У сфері надання послуг з електропостачання, водовідведення та газопостачання рішення постачальника електричної енергії про донарахування споживачу вартості спожитої електричної енергії є оперативно - господарською санкцією, в разі незгоди із застосуванням якої заінтересована сторона може звернутись до суду із заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих їх застосуванням.

Так, згідно п. 1.2 ПКЕЕ, контрольний огляд засобу обліку це виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень; технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку "Правилам устройства електроустановок" та іншим нормативно-технічним документам.

Зі змісту п. 3.33 ПКЕЕ полягає, що контрольний огляд здійснюється постачальником електричної енергії.

Підсумовуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що ПАТ «Київенерго», як постачальник електричної енергії при визначенні періоду, за який підлягає розрахунок вартості недорахованої електричної енергії, має застосовувати саме дату останнього контрольного огляду приладу обліку 02.12.2014 року, який фактично ним самим і проводився. А тому, датою початку періоду за який ПАТ «Київенерго» мало нараховувати заборгованість слід вважати дату останнього контрольного огляду, що передувала складанню акта, тобто з 02.12.2014 року.
Між тим, позивач вказує на те, що ним сплачувалися рахунки за використану електроенергію, в тому числі з 01.08.2014 року по 29.12.2014 року, а тому нарахування здійснені ПАТ «Київенерго» на підставі Методики після 02.12.2014 року є неправомірними.

За приписами ст. ст. 74, 86 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, оскільки період нарахування стягнення вартості недоврахованої електроенергії становить з 02.12.2014 року по 29.12.2014 року та водночас позивачем здійснено нарахування за період 01.08.2014 року по 29.12.2014 року, спірне рішення ПАТ «Київенерго» є неправомірним та таким, що ухвалено з порушеннями Методики для здійснення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, а тому вимоги позивача про визнання недійсним рішення комісії, яке оформлено протоколом № 1789 від 24.06.2015 року засідання комісії по розгляду акта порушення № 32685 від 29.12.2014 року є обґрунтованими та позов підлягає задоволенню.

Відповідно до положень статті 129 ГПК України, витрати зі сплати судового збору покладаються відповідача.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 52 73, 74, 76, 77, 86, 129, 232, 233, 237, п. 2 ч. 5 ст. 238, ст. ст. 240, 241, ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги 195 Центральної бази Державної спеціальної служби транспорту (військова частина НОМЕР_1 ) задовольнити повністю.

2. Визнати недійсним рішення комісії Публічного акціонерного товариства "Київенерго", яке оформлене протоколом № 1789 від 24.06.2015 року засідання комісії по розгляду акта про порушення № 32685 від 29.12.2014 року.

3. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські Електромережі" (04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20; ) на користь 195 Центральної бази Державної спеціальної служби транспорту (військова частина НОМЕР_1 ) (02094, м. Київ, вул. Магнітогорська, 5; ) витрати зі сплати судового збору в розмірі 1 762, 00 грн. Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Згідно з п. п. 17.5 пункту 17 розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення складено та підписано 25.04.2018 року.

Суддя Ю.О. Підченко