ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

23.04.2018м. ДніпроСправа № 904/565/18

Суддя Ніколенко М.О. , розглянувши матеріали

за зустрічним позовом Дочірнього підприємства "Верхньодніпровськтеплоенерго" Комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" Дніпропетровської обласної ради, м. Верхньодніпровськ, Дніпропетровська область

до Дочірньої компанії "ГАЗ УКРАЇНИ" Національної акціонерної компанії "НАФТОГАЗ УКРАЇНИ", м. Київ

про стягнення у розмірі 356628,49 грн.

ВСТАНОВИВ:

Дочірня компанія "ГАЗ УКРАЇНИ" Національної акціонерної компанії "НАФТОГАЗ УКРАЇНИ" звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Дочірнього підприємства "Верхньодніпровськтеплоенерго" Комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" Дніпропетровської обласної ради про стягнення у розмірі 1516376,47 грн.

Ухвалою суду від 13.02.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне провадження у цій справі, призначено підготовче засідання на 21.02.2018. Відповідачу було встановлено строк для надання відзиву на позов до 21.02.2018.

Ухвалою суду від 21.02.2018 відкладено підготовче засідання на 27.03.2018. Відповідачу було встановлено строк для надання відзиву на позов до 20.03.2018.

Через канцелярію суду, 27.03.2018 від відповідача надійшов відзив на позов, в якому він просив суд продовжити строк для подання відзиву та зустрічного позову, відмовити у задоволенні позовних вимог позивача.

Ухвалою суду від 27.03.2018 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів. Відкладено підготовче засідання на 18.04.2018.

Відповідач 18.04.2018 подав до суду зустрічний позов про стягнення з Дочірньої компанії "ГАЗ УКРАЇНИ" Національної акціонерної компанії "НАФТОГАЗ УКРАЇНИ" заборгованості у розмірі 350209,88 грн. за договором про надання послуг з переробки природного газу та транспортування теплової енергії від 01.10.2005 № 17/05-442/2. Також, у зустрічному позові Дочірнє підприємство "Верхньодніпровськтеплоенерго" Комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" Дніпропетровської обласної ради просить суд продовжити строк для подання зустрічного позову та надати відстрочку сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі № 904/565/18.

Частиною 8 ст. 165 ГПК України встановлено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Відповідно до ст. 180 ГПК України, відповідач має право пред'явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

З огляду на обґрунтованість клопотання відповідача, суд вважає за можливе продовжити строк для подання відзиву та зустрічного позову до 18.04.2018.

Відповідно до ч. 4 ст. 180 ГПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Згідно п.2 ч.1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 123 ГПК України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" з 1 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762 грн.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання зустрічної позовної заяви про стягнення заборгованості у розмірі 350209,88 грн. судовий збір повинен бути сплачений у розмірі 5253,15 грн.

Однак, позивачем не додано до суду доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

У зустрічній позовній заяві позивачем викладено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання про відстрочку сплати судового збору позивач посилається на відсутність грошових коштів.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону України "Про судовий збір", є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі і неприбуткових організацій.

Тому, самі лише обставини, пов'язані із відсутністю грошових коштів не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Позивачем не наведено інших обставин та не надано інших належних доказів, які свідчать, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі. Тому, у відстроченні сплати судового збору слід відмовити

Таким чином, позивачем порушено вимоги п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 5 ст. 180 ГПК України, до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

За таких обставин, зустрічну позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 162, 164-165, 172, 174, 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Продовжити строк для подання відзиву та зустрічного позову до 18.04.2018.

2. У задоволенні клопотання Дочірнього підприємства "Верхньодніпровськтеплоенерго" Комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" Дніпропетровської обласної ради про відстрочку сплати судового збору - відмовити.

3. Зустрічну позовну заяву залишити без руху.

4. Дочірньому підприємству "Верхньодніпровськтеплоенерго" Комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" Дніпропетровської обласної ради протягом 10 днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки зустрічної позовної заяви, а саме:

- сплатити судовий збір у розмірі 5253,15 грн. та надати суду докази такої оплати.

5. Роз'яснити Дочірньому підприємству "Верхньодніпровськтеплоенерго" Комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" Дніпропетровської обласної ради, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із зустрічною позовною заявою.

6. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя М.О. Ніколенко