КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" квітня 2018 р. Справа№ 910/21745/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Гаврилюка О.М.

суддів: Отрюха Б.В.

Суліма В.В.

секретар судового засідання - Романова Ю.М.

за участю представників сторін згідно із протоколом судового засідання від 03.04.2018

розглянувши апеляційну скаргу Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в частині оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 07.02.2018, винесеної за результатом розгляду заяви Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017

у справі № 910/21745/17 (суддя Чинчин О.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнісон Груп"

до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів,

Товариства з обмеженою відповідальністю "Коллієрз Інтернешнл"

про визнання договору недійсним

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.02.2018 у задоволенні заяви Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017 у справі № 910/21745/17 відмовлено.

Не погоджуючись із винесеною ухвалою, Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів звернулось до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій, зокрема, просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.02.2018 у справі № 910/21745/17 про відмову у роз'ясненні ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017, справу направити до Господарського суду міста Києва для вирішення питання щодо роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017.

Апеляційна скарга мотивована порушенням місцевим господарським судом норм матеріального і процесуального права та неповним з'ясуванням всіх обставин справи.

Апеляційна скарга Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів відповідає вимогам статті 258 ГПК України, підстав для її повернення та відмови у відкритті апеляційного провадження не встановлено.

Відповідно до вимог статті 262 ГПК України судова колегія визначилась про можливість відкриття апеляційного провадження у справі № 910/21754/17. Заперечень проти відкриття апеляційного провадження на час винесення ухвали до суду не надійшло.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 05.03.2018 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в частині оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 07.02.2018 у справі № 910/21745/17. Завершено підготовчі дії у справі № 910/21745/17. Призначено розгляд апеляційної скарги, в частині оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 07.02.2018 у справі № 910/21745/17, на 03.04.2018.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 05.03.2018 не прийнято до розгляду та повернуто Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів апеляційну скаргу з доданими до неї документами, в частині оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 05.12.2017 у справі № 910/21745/17 про порушення провадження.

Розпорядженням Київського апеляційного господарського суду від 02.04.2018 № 09.1-08/884/18, із участю судді Коротун О.М. 03.04.2018, яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, у спеціальній підготовці кандидатів на посаду судді, призначено повторний автоматизований розподіл судових справ.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.04.2018, справу № 910/21745/17 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Гаврилюк О.М., судді: Отрюх Б.В., Сулім В.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 02.04.2018 прийнято матеріали справи № 910/21745/17 з розгляду апеляційної скарги Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в частині оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 07.02.2018, винесеної за результатом розгляду заяви Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017 у справі № 910/21745/17 до свого провадження.

Представник скаржника у судовому засіданні 03.04.2018 підтримав вимоги апеляційної скарги, просив скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.02.2018 у справі № 910/21745/17 про відмову у роз'ясненні ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017, справу направити до Господарського суду міста Києва для вирішення питання щодо роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017.

Представники позивача та другого відповідача у судове засідання 03.04.2018 не з'явились, про місце та час судового засідання повідомлені належним чином.

Згідно із ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), в редакції Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, які містять докази повідомлення всіх учасників судового процесу про дату, час та місце судового засідання, з метою дотримання процесуальних строків вирішення спору, враховуючи те, що відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України нез'явлення їх представників у судове засідання не є перешкодою для розгляду апеляційної скарги, судова колегія ухвалила розглядати апеляційну скаргу за відсутності представників позивача та другого відповідача

Відповідно до ч. 1 ст. 270 ГПК у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Згідно із вимогами ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права встановила наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, при зверненні до суду з заявою про роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017 у справі № 910/21745/17, заявник просить роз'яснити, як викладена в зазначеній ухвалі відмова від допуску справи №910/21745/17 до розгляду в суді апеляційної інстанції узгоджується зі змістом викладеного в нормах прямої дії Конституції України, а саме: вимогами статті 8 Конституції України, конституційним правом забезпечення апеляційного (касаційного) оскарження рішення суду, конституційними правами, визначеними статтями 55, 64 Конституції України, конституційними принципами щодо забезпечення рівності усіх учасників процесу, справедливості судового розгляду, правовими позиціями Конституційного Суду України, в яких більш глибоко розкрито зміст викладеного в зазначених нормах Конституції України, зокрема, рішення №3-рп/2010 від 27.01.2010, № 11-рп/2007 від 11.12.2007, № 13-рп/2011 від 02.11.2011, №11-рп/2012 від 25.04.2012, №4-рп/2014 від 22.04.2014, №3-рп/2015 від 08.04.2015, № 12-рп/2010 від 28.06.2010 року, №18-рп/2010 від 08.07.2010, а також рішеннями Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998, «Сокуренко і Стригун проти України» від 20.07.2006, «Zand v. Austria» від 12.10.1978 року, «Скорик проти України» від 08.01.2008, «Делкур проти Бельгії» від 17.01.1970, «Гофман проти Німеччини» від 11.10.2001.

Згідно зі статтею 245 ГПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви про роз'яснення рішення.

Особливістю судового рішення є те, що воно повинно бути зрозумілим і ця зрозумілість полягає в тому, що резолютивна частина, де викладається чіткий узагальнений висновок суду, логічно і юридично відповідає вступній, описовій і мотивувальній частині судового рішення, не припускаючи варіантів тлумачення. Судове рішення, як би складно воно не було написане, повинно бути зрозумілим щонайменше для суду, який його ухвалив.

Процесуальним законодавством допускається усунення недоліків судового рішення шляхом його роз'яснення, якщо, звичайно, воно є незрозумілим. Роз'яснення судового рішення - це виклад судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі, у частині, на яку звернуто увагу в заяві учасників судового провадження і розуміння яких викликає труднощі, але без внесення змін до судового рішення і без розгляду тих питань, які не були предметом судового провадження. Перш за все це стосується резолютивної частини, бо роз'яснення інших частин судового рішення носить другорядний характер і не має правового значення, оскільки вони не носять обов'язкового характеру. Тому в заяві про роз'яснення судового рішення, особа, яка звертається до суду, повинна обов'язково зазначити, що саме в резолютивній частині або в іншій частині судового рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які пропонуються варіанти для його тлумачення та як це вплине на виконання судового рішення.

Якщо в заяві порушується питання про зміну судового рішення або про внесення в нього нових даних або про роз'яснення мотивів прийнятого рішення, суд повинен прийняти рішення про відмову в роз'ясненні.

Колегія суддів апеляційного господарського суду дослідивши ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.12.2017 у справі №910/21745/17 дійшла висновку, що вказана ухвала є гранично повною та чіткою, має вступну, описову, мотивувальну і резолютивну частини і її викладено у послідовності, встановленій ст. 234 ГПК України. Її резолютивна частина має вичерпні, чіткі, безумовні і такі, що випливають з встановлених фактичних обставин, висновки.

Крім того, Суд зазначає, що відповідно до статті 147 Конституції України Конституційний Суд України вирішує питання про відповідність Конституції України законів України та у передбачених цією Конституцією випадках інших актів, здійснює офіційне тлумачення Конституції України, а також інші повноваження відповідно до цієї Конституції.

Конституційний Суд України вирішує питання про відповідність Конституції України (конституційність) закону України за конституційною скаргою особи, яка вважає, що застосований в остаточному судовому рішенні в її справі закон України суперечить Конституції України. Конституційна скарга може бути подана в разі, якщо всі інші національні засоби юридичного захисту вичерпано. (стаття 151-1 Конституції України)

Колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про те, що повноваження стосовно вирішення питання про відповідність Конституції України норм Господарського процесуального кодексу України належить виключно Конституційному Суду України, право на звернення до якого передбачено Конституцією України.

Як вбачається із матеріалів справи, Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, у заяві про роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017 не зазначено, що саме в резолютивній частині або в іншій частині судового рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які пропонуються варіанти для його тлумачення та як це вплине на виконання судового рішення. Всі доводи заяви спрямовані на роз'яснення мотивів прийнятого рішення, у зв'язку із чим заява задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, колегія суддів апеляційний господарський суд не погоджується із доводами апеляційної скарги, та вважає, що правові підстави для скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017 у справі № 910/21745/17, зазначені скаржником у апеляційній скарзі та для задоволення апеляційної скарги Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в частині оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 07.02.2018, винесеної за результатом розгляду заяви Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017 у справі № 910/21745/17, відсутні.

Твердження апеляційної скарги не спростовують висновків, викладених в ухвалі Господарського суду міста Києва від 07.02.2018 у справі № 910/21745/17.

Скаржником на підтвердження доводів щодо неправильного застосування норм процесуального та матеріального права, не наведено обставин, які б свідчили про наявність таких порушень.

Отже, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час перегляду ухвали судом апеляційної інстанції, скаржник не подав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження власних доводів, які могли б бути прийняті та дослідженні судом апеляційної інстанції в розумінні ст.ст. 73, 74, 76-79 ГПК України.

За встановлених обставин, на думку колегії суддів, висновок місцевого суду про відсутність правових підстав для задоволення заяви про роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017, відповідає нормам чинного законодавства, фактичним обставинам справи і наявним у ній матеріалам, а доводи апеляційної скарги його не спростовують.

З огляду на викладене, підстав для зміни або скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 07.02.2018 у справі № 910/21745/17 не вбачається.

Керуючись ст.ст. 245, 255, 270, 271, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в частині оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 07.02.2018, винесеної за результатом розгляду заяви Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 20.12.2017 у справі № 910/21745/17 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.02.2018 у справі № 910/21745/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена відповідно до положень, викладених у ст.ст. 286- 291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.М. Гаврилюк

Судді Б.В. Отрюх

В.В. Сулім