КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"17" квітня 2018 р. Справа№ 910/10906/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Руденко М.А.

суддів: Кропивної Л.В.

Дідиченко М.А.

розглянувши заяву ОСОБА_2 про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Ткаченко Б.О., суддів: Зеленіна В.О. та Пономаренко Є.Ю.

у справі № 910/10906/17 (суддя Головіна К.І.)

на рішення господарського суду міста Києва

від 19.10.2017 року

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з

управління активами "Комплексний фінансовий сервіс"

до товариства з обмеженою відповідальністю "Слаф Реагент"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: 1. ОСОБА_2

2. ОСОБА_3

про визнання недійсним рішення загальних зборів

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду міста Києва від 19.10.2017 по справі № 910/10906/17 позов задоволено повністю.

Визнано недійсними рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю Слаф Реагент", оформлені протоколом № 30/09 від 30.09.2016 р., в повному обсязі.

Стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю "Слаф Реагент" на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Комплексний фінансовий сервіс" витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 600,00 грн.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_2 звернулася до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 19.10.2017 по справі № 910/10906/17 скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 20.11.2017 апеляційну скаргу прийнято до провадження у складі колегії суддів головуючий суддя Ткаченко Б.О., судді: Зубець Л.П., Зеленін В.О. та призначено до розгляду в судовому засіданні на 17.01.2018.

Відповідно до Протоколу автоматичної зміни складу колегії суддів від 17.01.2018 року, у зв'язку з перебуванням судді Зубець Л.П. на лікарняному, сформовано для розгляду апеляційної скарги у справі №910/10906/17 колегію суддів у складі головуючого судді: Ткаченка Б.О., суддів: Зеленіна В.О., Пономаренка Є.Ю.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 17.01.2018 апеляційну скаргу прийнято до провадження у складі колегії суддів головуючий суддя Ткаченко Б.О., судді: Зеленін В.О., Пономаренко Є.Ю.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 17.01.2018 розгляд справи відкладено на 21.02.2018.

Враховуючи перебуванням головуючого судді Ткаченка Б.О. з 21.02.2018 на лікарняному, розгляд справи не відбувся.

Після виходу головуючого судді Ткаченка Б.О. з лікарняного, ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 28.02.2018 у складі колегії суддів головуючий суддя Ткаченко Б.О., судді: Зеленін В.О., Пономаренко Є.Ю. справу № 910/10906/17 призначено до розгляду на 21.03.2018.

У зв'язку з перебуванням головуючого судді Ткаченка Б.О. з 20.03.2018 на лікарняному, розгляд справи 21.03.2018 не відбувся.

Після виходу головуючого судді Ткаченка Б.О. з лікарняного, ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 26.03.2018 у складі колегії суддів головуючий суддя Ткаченко Б.О., судді: Зеленін В.О., Пономаренко Є.Ю. справу № 910/10906/17 призначено до розгляду на 11.04.2018.

11.04.2018 у судовому засіданні оголошено перерву до 12.04.2018.

12.04.2018 через Відділ забезпечення документообігу та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від представника ОСОБА_2 надійшла заява про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Ткаченка Б.О., суддів Зеленіна В.О., Пономаренка Є.Ю.

Заява мотивована тим, що існують обставини, які викликають сумнів у неупередженості та об'єктивності колегії суддів у складі головуючого судді Ткаченка Б.О., суддів Зеленіна В.О., Пономаренка Є.Ю., а саме те, що на думку представника ОСОБА_2 колегією суддів оголошувались перерви у розгляді справи з невідомих підстав, в той час, як у справі є всі необхідні документи.

В той же час, докази третьої особи -1 ОСОБА_2 суддями не сприймаються та надано дозвіл на допити свідків, які не заявлялись для опитування ні позивачем, ні відповідачем, ні третьою особою.

Відповідно до п. п. 1-3 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відтак, розглянувши заяву представника ОСОБА_2 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Ткаченка Б.О., суддів: Зеленіна В.О., Пономаренка Є.Ю., суд вважає її необґрунтованою, оскільки наведені заявником доводи у її обґрунтування, не можуть бути підставою, в розумінні статей 35, 36 Господарського процесуального кодексу України, для відводу колегії суддів від розгляду даної справи. Заява про відвід не містить даних про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності суддів, у зв'язку з чим ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 12.04.2018 р. провадження у справі № 910/10906/17 зупинено, а зазначену справу передано для визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 ГПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.04.2018 р. заяву ОСОБА_2 про відвід колегії суддів: у складі головуючого судді Ткаченка Б.О., суддів: Зеленіна В.О., Пономаренка Є.Ю. передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Руденко М.А., суддів: Дідиченко М.А., Кропивна Л.В.

Згідно з п. п. 7, 11 ст. 39 ГПК України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід суддів головуючого судді Ткаченка Б.О., суддів: Зеленіна В.О., Пономаренка Є.Ю. у справі № 910/10906/17, прийшла до висновку про її необґрунтованість, з огляду на наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні у справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

У рішенні у справі "Білуха проти України" зазначено: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Як уже було зазначено, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Розглянувши заяву ОСОБА_2 про відвід колегії суддів: у складі головуючого судді Ткаченка Б.О., суддів: Зеленіна В.О., Пономаренка Є.Ю., суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявниками доводи у розумінні ст. ст. 35, 36 ГПК України не можуть бути підставою для відводу судді.

Зважаючи на викладене, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення заяви ОСОБА_2 про відвід колегії суддів: головуючого судді Ткаченка Б.О., суддів: Зеленіна В.О., Пономаренка Є.Ю.

Керуючись ст. ст. 35, 38-40 234 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід колегії суддів: головуючого судді Ткаченка Б.О., суддів: Зеленіна В.О., Пономаренка Є.Ю. у справі № 910/10906/17 відмовити.

Головуючий суддя М.А. Руденко

Судді Л.В. Кропивна

М.А. Дідиченко