ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2018 року Справа № 923/1059/17

Господарський суд Херсонської області у складі судді Гридасова Ю.В. за участю секретаря судових засідань Головльової Є.С., розглянув у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Державної екологічної інспекції у Херсонській області (місто Херсон),

до Заготівельно - промислового торгового підприємства «Заготпромторг» (місто Каховка Херсонської області),

про стягнення 152 413 грн. 76 коп.,

за участю представників:

позивача - Мітькова І.В., юристконсульт, довіреність від 30.12.16 р.;

відповідача - Рудницька Н.В., представник, довіреність від 27.11.17 р.

Позивач звернувся до господарського суду Херсонської області з позовною заявою у якій просить стягнути з відповідача збитки, заподіяні державі, внаслідок засмічення та забруднення земельної ділянки, у розмірі 152413,76 грн. та перерахувати цю суму до фонду охорони навколишнього природного середовища Каховської міської ради. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на положення ст. 20, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 211 Земельного кодексу України, ст. 56 Закону України «Про охорону земель», ст. 1166 ЦК України.

Представник позивача в ході судового розгляду справи по суті підтримав вимоги, викладені у позовній заяві.

Відповідач під час судового розгляду справи по суті заперечував проти позовних вимог, відповідно до відзиву на позовну заяву, посилаючись на наступні обставини. В ході перевірки Держекоінспекції не було з'ясовано (пояснень не відбиралося) чи являються зазначені у акті речовини відходами. Відповідно до відомостей з єдиного державного реєстру підприємств та організацій України від 18.07.2014 року основним видом діяльності відповідача за КВЕД є: 10.11-виробництво м'яса, не вирощування та розведення свиней, а виробництво м'яса. Крім того, на думку відповідача, позивачем не доведено наявності підстав, до яких законодавець відносить завдання шкоди: протиправної поведінки заподіювача шкоди, причинного зв'язку між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача.

Підготовче судове засідання відкладалось з 12.12.17 до 21.12.17 та з 15.02.18 до 06.03.18.

У підготовчому судовому засіданні з 21.12.17 по 15.02.18 оголошувалась перерва.

Ухвалою, яка занесена до протоколу підготовчого судового засідання 15.02.18, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

Ухвалою, яка занесена до протоколу підготовчого судового засідання 06.03.18, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні 20.03.18.

У судовому засіданні з розгляду справи по суті оголошувалась перерва з 20.03.18 по 29.03.18.

У судовому засіданні 29.03.18 оголошено вступну та резолютивну частини рішення по справі.

Заслухавши пояснення учасників справи, що прибули в судове засідання, дослідивши матеріали справи, господарський суд

в с т а н о в и в :

24-25.05.2017 року державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Херсонської області відповідно до пункту «а» статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», та Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» була проведена позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства ЗПТП «Заготпромторг» (надалі за текстом рішення - Відповідач).

Державною екологічною інспекцією у Херсонській області (надалі за текстом рішення - Позивач, Держекоінспекція) за результатами перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечним хімічними речовинами виявлено забруднення та засмічення земель шляхом розміщення обробленого свинячого посліду на земельних ділянках площею: 512м.кв. площа забруднення свинячим послідом земельної ділянки кадастровий номер :01:001:1431, та площа засмічення 7,84м2 земельної ділянки кадастровий номер :01:001:1431.

При здійсненні інструментально-лабораторного контролю Інспекції від 24.05.2017 року, та відповідно, до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 12.06.2017 року № 17-17 встановлено, що в результаті забруднення земель «Заготпромторг» Каховського РАЙСТ в зразках ґрунту відібраного на забрудненій земельній ділянці, вміст марганцю (валовий) та хлоридів (водна витяжка), перевищує гранично - допустиму та фонову концентрацію.

За наслідками вищевказаної позапланової перевірки позивачем складений акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 02-11/127 від 24- 25.05.2017року.

За порушення статті 82 КУпАП на директора ЗПТП «Заготпромторг» складено протокол про адміністративне правопорушення та Постановою від 24.05.2017 р. № 03-10/128 року її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 82 КУпАП та накладено штраф у розмірі вісімсот шістдесят сім гривень (867 грн). Відповідно до виписки по руху коштів штраф сплачено.

Відповідно до положень п. 10 ч. 1 ст. 35 Закону України «Про охорону земель»: «Власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов'язані: забезпечувати захист земель від ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур'янами, чагарниками і дрібноліссям».

Відповідно до ст. 45 Закону України «Про охорону земель»: «Господарська та інша діяльність, яка зумовлює забруднення земель і грунтів понад установлені гранично допустимі концентрації небезпечних речовин, забороняється».

Відповідно до п. «в» ч. 1,ст. 211 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за такі порушення, як псування сільськогосподарських угідь та інших земель, іх забруднення хімічними та радіоактивними речовинами і стічними водами, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами.

Відповідно до статті 56 Закону України «Про охорону земель»: «Юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом.

Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.»

Відповідно до ч. 1, п. зч. 2, ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»: Порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України ».

Відповідно до статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»: «шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища...

Розмір збитків обчислюється на підставі затверджених у встановленому законом порядку такс та методик.»

За розрахунком позивача, відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (надалі за текстом рішення - Методика), затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 27.10.1997 № 171, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05.05.1998 за № 285/2725 (в редакції наказу Мінприроди від 04.04.2007 № 149, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.04.2007 №422/13689), заподіяні державі збитки ЗПТП «Заготпромторг»» внаслідок забруднення земель становить 140042,24 грн. та внаслідок засмічення земель становить 12371,52 грн. Загальна сума нарахованих збитків становить 152413грн.76коп.

18.09.2017 року позивачем на адресу відповідача направлено претензію № 09-12/44 з вимогою добровільно відшкодувати збитки заподіяні державі внаслідок порушення земельного законодавства.

За змістом статей 22, 1166 ЦК України відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить завдання шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний звязок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача та вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Для застосування такого заходу відповідальності як відшкодування шкоди слід встановити як наявність у діях винної особи усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки), так і ступінь вини цієї особи у розумінні ст. 1193 ЦК України (постанови Верховного Суду України від 18 травня 2016 р. у справах № 3-194гс16, № 3-271гс16).

Збитки є грошовим виразом завданої шкоди.

Відповідно до п.п. 3.1-3.3, 3.4, 3.6 "Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства", затвердженої Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 27.10.1997 р. № 171 (у редакції наказу Мінприроди 04.04.2007 № 149) землі вважаються забрудненими, якщо в їх складі виявлені негативні кількісні або якісні зміни, що сталися в результаті господарської діяльності чи впливу інших чинників. При цьому зміни можуть бути зумовлені не тільки появою в зоні аерації нових шкодочинних речовин, яких раніше не було, а і збільшенням вмісту речовин, що перевищує їх гранично допустиму концентрацію, які характерні для складу незабрудненого ґрунту або у порівнянні з даними агрохімічного паспорта (для земель сільськогосподарського призначення).

Землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища. Факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, шо підтверджують факт забруднення та засмічення земель. Визначення обсягу забруднення земельних ресурсів у кожному випадку є самостійним завданням через різноманітність геоморфологічних, геологічних та гідрологічних умов. За наявності інформації про кількість (об'єм, маса) забруднюючої речовини, яка проникла у певний шар землі, визначаються площа, глибина проникнення. Якщо за зовнішніми ознаками забруднення земельної ділянки неможливо встановити площу забруднення чи глибину проникнення, ці параметри визначають за підпунктом 3.6 цієї Методики. У випадках складних ситуацій, коли обсяг забруднення не може бути визначеним за підпунктом 3.4 цієї Методики, спеціалізовані організації виконують еколого-геологічні роботи.

У складеному позивачем акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 02-11/127 від 24- 25.05.2017 року не зазначено якими саме промисловими та побутовими відходами засмічено земельну ділянку, яка знаходиться у користуванні відповідача, що унеможливлює віднесення відповідних предметів до відходів.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про відходи» відходами вважаються будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворюються у процесі виробництва чи споживання і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення.

Утилізацією відходів є використання відходів як вторинних матеріальних чи енергетичних ресурсів. Відходи тваринного походження визначені вказаною нормою як - загиблі тварини, відходи, що утворилися внаслідок виготовлення продукції із тваринної сировини, непридатної для споживання людиною і твариною, а також підлягають обов'язковій утилізації, крім продуктів метаболізму, що використовується для виробництва біогазу або органічних добрив.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до п. 3.2 Методики землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища.

Крім того, відповідно до п. 5.3. Методики відходи, що спричинили засмічення земельної ділянки, класифікуються за 4 класами небезпеки згідно з ДСанПіН 2.2.7.029-99 "Державні санітарні правила і норми. Гігієнічні вимоги щодо поводження з промисловими відходами та визначення класу їх небезпеки для здоров'я населення", що затверджені постановою Головного державного санітарного лікаря України від 01.07.99 N 29 (v0029588-99), чинними нормативними документами у сфері поводження з відходами (додаток 5).

Виходячи з положень Методики, шкоду навколишньому природному середовищу може бути завдано у разі засмічення земель відходами, і таке засмічення призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища.

Щодо протиправної поведінки: як зазначено позивачем у позовній заяві, до основних видів діяльності відповідача за КВЕД віднесено, зокрема, виробництво м»яса. Позивачем не доведено, належними та допустимими доказами, факту протиправної поведінки відповідача під час здійснення зазначеного виду господарської (підприємницької) діяльності, яка б могла привести до заподіяння шкоди (збитків) навколишньому природному середовищу, не зазначено норму права, яка порушена відповідачем під час здійснення господарської діяльності та внаслідок порушення якої відбулось забруднення та засмічення земель шляхом розміщення свинячого посліду на земельніих ділянках. Відповідно до довідки Херсонської філії державної установи «Інститут охорони ґрунтів України» від 20.03.18 № 158-20/03/91 свинячий гній є органічним добривом.

Щодо причинного звязку між шкодою та протиправною поведінкою: підставою для встановлення факту забруднення земель внаслідок господарської діяльності саме підприємства - відповідача могло б стати порівняння виявлених хімічних показників зазначеної у позові земельної ділянки під час проведеної перевірки позивачем з іншими показниками, виявленими за певний період часу до її проведення, а також інших земельних ділянок, які знаходяться поруч, однак матеріали справи не містять порівняння зазначених хімічних показників вказаної у позові земельної ділянки.

В даному випадку сторонами не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що вказане забруднення земельної ділянки відбулось саме внаслідок господарської діяльності (дій) ЗПТП «Заготпромторг», а не внаслідок будь-яких інших факторів та дій інших суб'єктів господарювання, а протоколи про адміністративне правопорушення № 8066 та № 8067 від 24.05.2017р., № 8190 від 11.08.2017 про адміністративне правопорушення відносно Метницької Ольги Іванівни - директора ЗПТП «Заготпромторг» лише підтверджують факт виявлення на орендованій відповідачем земельній ділянці відповідних предметів, без зазначення інформації про те, ким саме вказані предмети були розміщені на земельній ділянці.

Судом також береться до уваги та обставина, що відповідно до відомостей з єдиного державного реєстру підприємств та організацій України від 18.07.2014 року основним видом діяльності підприємства - відповідача за КВЕД є: 10.11 - виробництво м'яса, а не вирощування та розведення свиней.

Крім того, судом встановлено, що під час здійснення позивачем розрахунку збитків помилково, в порушення вимог п. 5 Методики, застосовано: "Коефіцієнт еколого - господарського засмічення земель" (рядок 8 таблиці - розрахунку), натомість пунктом 5.5 Методики передбачена формула у якій, серед інших, має застосовуватись коефіцієнт: "Еколого-господарського значення земель", значення якого приймається відповідно до категорії земель, що зазнали засмічення, або їх статусу як таких, що підлягають особливій охороні, згідно з додатком 2 до Методики.

Відповідно до п. 5.8.2. Методики довідку про віднесення земельної ділянки, що зазнала засмічення, до категорій за цільовим призначенням надають територіальні органи спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів.

Відповідно до п. 5.8.3. Методики довідку про віднесення земельної ділянки, що зазнала засмічення, до особливо цінних земель надають територіальні органи спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів.

У розрахунку позивача відсутнє посилання на довідки територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів, щодо віднесення засміченої земельної ділянки до однієї з вказаних категорій (до категорій за цільовим призначенням або до особливо цінних земель).

Відповідно до положень частин 1 та 3 ст. 74, 76 - 79 ГПК України:

«Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.»

З'ясувавши викладені обставини, дослідивши в судовому засіданні подані докази, оцінивши аргументи учасників справи, суд дійшов висновку, що права, за захистом яких позивач звернувся до господарського суду, не були порушені відповідачем, тому заявлені позивачем вимоги не підлягають задоволенню, а заперечення відповідача проти позовних вимог приймаються судом до уваги.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В даному випадку, судовий збір покладається на позивача.

На підставі зазначених вище норм матеріального права, керуючись ст. ст. 232 - 241 Господарського процесуального кодексу України,

в и р і ш и в :

1. В задоволенні позовних вимог відмовити.

(Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду).

Дата складання повного рішення 02 квітня 2018 р.

Суддя Ю.В. Гридасов