ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2018 року м. ОдесаСправа № 923/974/16
Одеський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: В.В. Лашина

суддів Л.О. Будішевської

ОСОБА_1

При секретарі А.В. Безпалюку

За участю представників сторін:

Від Приватного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" - ОСОБА_2

Представник селянського (фермерського) господарства "Каховське" в судове засідання не з'явився.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції Приватного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго"

на рішення господарського суду Херсонської області від 14 грудня 2017 року

по справі №923/974/16

за первісним позовом Селянського (фермерського) господарства "Каховське"

до Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго",

про визнання недійсною та скасування оперативно-господарської санкції,

та за зустрічним позовом публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго"

до селянського (фермерського) господарства "Каховське"

про стягнення 126 568 грн. 42 коп.

суддя суду першої інстанції: ОСОБА_3

час та місце прийняття судового рішення: 14.12.2017 р., м.Херсон ,вул. Театральна 18, господарський суд Херсонської області

Повний текст рішення складено 18.12.2017

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2016 року селянське фермерське господарство «Каховське» (у наступному за текстом СФГ «Каховське») звернулося до господарського суду Херсонської області з позовом до публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго», правонаступником якого є приватне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (в подальшому - ПрАТ ЕК «Херсонобленерго») про визнання недійсним та скасування рішення, оформленого протоколом № 246 від 02.08.2016 р. засідання комісії з розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією, про донарахування і сплату за недораховану електроенергію 126 568,42 грн.

ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» звернулося до суду із зустрічною позовною заявою до СФГ «Каховське» про стягнення 126 568,42 грн. оперативно-господарських санкцій, застосованих на підставі вказаного рішення № 246 від 02.08.2016 р.

Рішенням господарського суду Херсонської області від 14 грудня 2017 року (суддя Гридасов Ю.АВ.) первісний позов задоволений частково. Рішення ПрАТ ЕК «Херсонобленерго», оформлене протоколом засідання комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕ підприємствами та організаціями від 02.08.2016 № 246 та розрахунком по акту про порушення «Правил користування електричною енергією» від 02.08.2016 р. (витяг із протоколу № 930), щодо нарахування СФГ «Каховське», недоврахованої електричної енергії в кількості 66384 кВт/год на загальну суму 126 568,42 грн. скасоване. У задоволенні зустрічних позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з цим рішенням, ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» в апеляційній скарзі просить його скасувати й постановити нове, яким у задоволенні первісного позову відмовити, а зустрічні позовні вимоги задовольнити, посилаючись на неповне з'ясування місцевим господарським судом обставин, що мають значення для справи, оскільки експертизою було встановлено відмінності між пломбами 31754889 ПАТ ХОЕ та 31754890 ПАТ ХОЕ, пломба -889 має різницю в обрисах елементів літерних та цифрових позначень, шрифтах, розміщенні рельєфних текстів та зображень на поверхні корпусу пломби, що вказує на втручання СФГ «Каховське» у прилад обліку електроенергії.

В відзиві на апеляційну скаргу Селянське (фермерське) господарство "Каховське" зазначає що не погоджується з апеляційною скаргою ПрАТ ЕК «Херсонобленерго», вважає її необгрунтованою.

Також СФГ «Каховське» просить розглядати апеляційну скаргу за відсутності представника позивача.

06.02.2018 від ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» надійшло клопотання про призначення у справі додаткової трасологічної експертизи.

Згідно приписів ст.. 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що обєктивно не залежали від нього.

В с.т. 258 ГПК України,. яка містить вимоги до форми і змісту апеляційної скарги, передбачено що в апеляційній скарзі мають бути зазначені , зокрема, клопотання особи, яка подала скаргу.

Відповідно до приписів ч.2 ст. 207 Господарського процесуального кодексу України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Однак, при зверненні з апеляційною скаргою вказане клопотання ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» не заявлялось. Не заявлялось таке клопотання і в суді першої інстанції.

З огляду на викладене, оскільки скаржником не наведено причин неможливості подання вищевказаного клопотання до суду першої інстанції чи до призначення справи до розгляду в апеляційній інстанції, колегія суддів дійшла висновку клопотання ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» про призначення у справі додаткової експертизи залишити без розгляду.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представника скаржника, дослідивши матеріали справи та перевіривши правильність застосування господарським судом норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 11 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки.

Згідно із ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Частиною 1 статті 275 Господарського кодексу України (в подальшому ГК України) визначено, що за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу.

Згідно з преамбулою Закону України «Про електроенергетику», що був чинний на момент виникнення спірних правовідносин, цим Законом визначаються правові, економічні та організаційні засади діяльності в електроенергетиці і регулюються відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, забезпеченням енергетичної безпеки України, конкуренцією та захистом прав споживачів і працівників галузі.

Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною енергією згідно із законодавством України.

Приписами статті 27 наведеного Закону передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення вимог нормативно-правових актів, порушення Правил користування енергією.

Положення Закону України «Про електроенергетику» деталізовані, зокрема, нормами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 р. № 28 (в подальшому за текстом ПКЕЕ), Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 р. № 562 (у наступному Методика від 04.05.2006 р. № 562).

Підпунктом 9 пункту 10.2 ПКЕЕ визначено, що споживач зобовязаний забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку.

У відповідності до п. 3.3 ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Згідно до п. 6.40 ПКЕЕ в разі виявлення представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.

В разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт про порушення. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил і вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень (пункт 6.41 ПКЕЕ).

У відповідності до п. 2.1 Методики від 04.05.2006 р. № 562 вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення, зокрема, таких порушень ПКЕЕ: а) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо) (пп. 3 п. 2.1 Методики); б) пошкодження або відсутності пломб на приладах обліку, що враховують обсяг електричної енергії, переданої мережами споживача (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному ПКЕЕ), пошкодження зазначених приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (пп. 4 п. 2.1 Методики).

Пунктом 4.1 Методики встановлено, що акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій (п. 4.5 Методики від 04.05.2006 р. № 562).

Відповідно до частини першої статті 216 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Частинами 1, 2 статті 235 названого Кодексу встановлено, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку.

У разі незгоди із застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції (частина друга статті 237 ГК України).

Згідно із п. 6.42 ПКЕЕ саме на підставі акта про порушення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачеві. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Якщо ж споживач не згоден з самим фактом порушення, він має право заявити вимоги щодо скасування відповідного рішення комісії енергопостачальника, яким нараховується сума до сплати.

За змістом ст. 55 Конституції України, ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права та інтересу в разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Як вбачається з матеріалів справи, 20 жовтня 2004 року між відкритим акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (правонаступником якого є ПрАТ ЕК «Херсонобленерго», Постачальник) та СФГ «Каховське» (Споживач) укладено договір про постачання електричної енергії № 3877, за умовами якого Постачальник зобовязався постачати Споживачу електроенергію для забезпечення потреб електроустановок з дозволеною потужністю 100.0 кВт, а Споживач зобовязався дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 договору і порядку та режиму роботи електронагрівальних установок; оплачувати вартість електричної енергії (п.п. 2.3.2, 2.3.3 договору). При цьому, сторонами узгоджено, що під час виконання умов договору, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, керуватись чинним законодавством України, зокрема ПКЕЕ (п. 2.1 договору).

Розділом 4 договору про постачання електричної енергії визначена відповідальність сторін.

Так, Споживач сплачує Постачальнику вартість електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів, зазначених в Додатку № 4 до договору, та кількості годин їх виконання (згідно з Методикою, затвердженою НКРЕ), у разі таких дій Споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку (п. 4.2.3 договору).

Пунктом 7.1 договору передбачено, що у разі порушення Споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником розрахунковим способом.

29 квітня 2016 року представниками Каховського РЕЗ і ЕМ ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» було складено акт № 130366, яким встановлено порушення позивачем СФГ «Каховське» пп. 10.2.26 ПКЕЕ, а саме: зняття пломби № 31754889 ПАТ ХОЕ та заміну її на фальсифіковану з метою заниження показів лічильника.

Перелік струмоприймачів не встановлений внаслідок ненадання споживачем паспортних даних на встановлене електрообладнання, на момент перевірки потужність складає 5 кВт, дозволена потужність 100 кВт, час роботи 8 годин.

Споживач від підпису акту відмовився, але акт підписаний 4 представниками ПрАТ ЕК «Херсонобленерго».

Для встановлення факту фальсифікації пломби направлені Херсонському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру, про що повідомлено СФГ «Каховське» листом від 06.06.2016 р. /а.с. 33/.

Згідно із висновком № 740-к від 01.07.2016 р. експертом виявлені розбіжності, пломба № 31754889 ПАТ ХОЕ за формою, кольором та розмірними характеристиками відповідає наданій пломбі-зразку № 31754890 ПАТ ХОЕ, однак за шрифтом, за розміщенням рельєфних текстів та зображень на поверхнях корпусів, за фіксацією елементів кріплення не відповідає наданій пломбі-зразку № 31754890 ПАТ ХОЕ.

02 серпня 2016 року проведено засідання комісії ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» по розгляду актів про порушення ПКЕЕ, оформлене протоколом № 246, на якому вирішено здійснити донарахування СФГ «Каховське» за спожиту електричну енергію з дати останнього контрольного огляду 09.12.2015 р. по дату виявлення порушення та його усунення 09.04.2016 р. на суму 126 568,42 грн., у тому числі ПДВ 21094,73 грн.

На підставі ухвали господарського суду Херсонської області від 22.06.2016 р. Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз проведена судова трасологічна експертиза, за висновком № 17423/17424/16-31 від 14.11.2017 р. якої надані на дослідження пломби № 31754889 ПАТ ХОЕ і 31754890 ПАТ ХОЕ є пломбами якірного типу «Кристал», які виготовлені з використанням промислового устаткування (заводським способом) фірмою-виробником; маркувальні позначення (індивідуальний номер, назва електропостачальника, назва сайту та емблема виробника) на пломбах не піддавалося знищенню або зміненню; маркувальні позначення на пломбі № 31754889 ПАТ ХОЕ нанесено таким же способом, як і маркувальні позначення на пломбі № 31754890.

Задовольняючи первісний позов, господарський суд виходив з безпідставності застосування оперативно-господарської санкції до СФГ «Каховське», оскільки факт зняття пломби № 31754889 ПАТ ХОЕ та заміна її на фальсифіковану не знайшов підтвердження.

Судова колегія погоджується з цими висновками суду першої інстанції та вважає їх зробленими при повному дослідженні усіх обставин справи в їх сукупності із застосуванням до спірних правовідносин належних норм матеріального права.

Посилання ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» на суперечливість висновку судової експертизи від 14.11.2017 р. колегія суддів вважає помилковими.

У відповідності до положень п. 2.1 Методики від 04.05.2006 р. № 562 підставою для покладення на споживача відповідальності та здійснення розрахунку недоврахованої електричної енергії є факт пошкодження пломб: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал; пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін; пошкодження пломб на приладах обліку, що враховують обсяг електричної енергії.

Натомість ані експертом у висновку від 14.11.2017 р., ані у висновку № 740-к від 01.07.2016 р. /а.с. 39-52/ не встановлено зазначені обставини та було встановлено, що пломби як за № 31754889 ПАТ ХОЕ, так й за № 31754890 ПАТ ХОЕ зроблені не промисловим, а саме заводським способом, а також, що маркувальні позначення не піддавалися знищенню чи зміненню. При цьому, напис «www.crystalseal.com» на пломбі № 31754889, яку ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» вважає фальсифікованою, є посиланням на офіційний сайт, що є додатковою ознакою того, що вона зроблена на устаткуванні саме фірми-виробника.

У листі торгівельної фірми «Ольга і Ко» від 30.04.2015 р. № 04-45 /а.с. 151/ підтверджено, що на охоронній пломбі «Кристал» фірми-виробника дійсно наносився мікротекст з адресою сайту. При цьому зазначено, що фірмою випускаються пломби з номерами, що не повторюються й відпуск пломб з однаковими серійними номерами виключено.

Відтак, рішення комісії ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» з розгляду актів про порушення ПКЕЕ від 02.08.2016 р. засноване на припущенні факту споживання електроенергії за допомогою фальсифікованої пломби, не підтвердженого належними доказами.

Крім цього, судова колегія вважає помилковим зроблений відповідачем розрахунок оперативно-господарської санкції з ПДВ на суму 21094,73 грн. /а.с. 81/.

Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання (стаття 230 ГК України).

Частиною 1 статті 235 названого Кодексу визначено, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку.

Верховний Суд України у постановах від 29.11.2010 р. у справі № 2-15/1783-2009, від 04.04.2011 р. у справі № 2-24/912-2010, від 16.05.2011 у справі № 2-28/2397-2010 відзначив, що визнання недійсним рішення комісії постачальника електроенергії, оформленого протоколом, є належним способом захисту порушеного права, оскільки оскаржуване рішення постачальника електроенергії є оперативно-господарською санкцією.

Відповідно до пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України (далі - ПКУ) об'єктом оподаткування є операції платників податку з постачання товарів та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 названого Кодексу.

Згідно з пунктом 188.1 статті 188 ПКУ база оподаткування операцій з постачання товарів (послуг) визначається виходячи з їх договірної (контрактної) вартості, але не нижче звичайних цін, визначених відповідно до статті 39 ПКУ, з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб'єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів, крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів, і збору на обов'язкове державне пенсійне страхування на послуги стільникового рухомого зв'язку).

До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв'язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних та інфляційні, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов'язань.

Отже, за нормами Податкового кодексу України, якщо платежі класифікуються саме як штрафні санкції і не є частиною оплати вартості товарів/послуг, то суми таких штрафних санкцій не є обєктом оподаткування ПДВ.

Відтак, ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» було неправомірно розраховано оперативно-господарську санкцію з включенням ПДВ.

Одночасно з цим, судова колегія звертає увагу на те, що хоча акт про порушення ПКЕЕ та рішення про застосування оперативно-господарської санкції й приймалося публічним акціонерним товариством енергопостачальною компанією «Херсонобленерго», на час вирішення справи правонаступником згаданого товариства стало ПрАТ ЕК «Херсонобленерго», а тому вирішення судом питання щодо стягнення судового збору саме з публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» було помилковим й підлягає зміненню в цій частині.

Керуючись ст.ст. 240, 269, 270, 271, 275, 276, 277, 281-283 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» задовольнити частково, а рішення господарського суду Херсонської області від 14.12.2017 р. по справі № 923/974/16 змінити в частині пункту 3 його резолютивної частини, виклавши його у наступній редакції:

«Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (73003, м. Херсон, вул. Пестеля, 5; ідентифікаційний код 05396638) на користь селянського (фермерського) господарства «Каховське» (74824, Херсонська область, Каховський район, с. Коробки, вул. Блюхера, 13; ідентифікаційний код 24751455) 1378 грн. витрат по сплаті судового збору».

В решті оскаржуване рішення господарського суду Херсонської області залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення її повного тексту.

Повний текст складено 23.03.2018.

Головуючий суддя В.В. Лашин

Судді: Л.О. Будішевська

Т.А ОСОБА_1