УХВАЛА

22 березня 2018 року

м. Київ

Справа № 918/252/17

Суддя Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Мачульський Г.М.

розглянувши матеріали касаційної скарги Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області

на постанову Рівненського апеляційного господарського суду від 01.08.2017

та на рішення Господарського суду Рівненської області від 11.05.2017

за позовом Заступника керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненський молодіжний жилий комплекс"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області

про розірвання договору оренди земельної ділянки та повернення земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Вищого господарського суду України від 12.10.2017 касаційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області було повернуто на підставі пункту 4 частини першої статті 1113 Господарського процесуального кодексу України.

13.12.2017 Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області звернулось із касаційною скаргою через Рівненський апеляційний господарський суд до Вищого господарського суду України з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження.

Пунктом 11 частини першої Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України, у редакції чинній з 15.12.2017, передбачено, що заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не порушено на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Клопотання про поновлення строку на подання касаційної скарги мотивоване усуненням недоліків щодо сплати судового збору у встановленому законом розмірі, зазначений в ухвалі Вищого господарського суду України від 12.10.2017. Також заявник зазначає, що для забезпечення права на оскарження зазначених рішень судів та беручи до уваги ту обставину, що Управління є бюджетною установою, відповідно своєчасна сплата судового збору є можливою при умові наявності коштів на певних рахунках.

Частиною першою статті 53 Господарського процесуального кодексу України визначено що за заявою сторони, прокурора чи з своєї ініціативи господарський суд може визнати причину пропуску встановленого законом процесуального строку поважною і відновити пропущений строк, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно цієї норми суд касаційної інстанції, у кожному конкретному випадку, повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску, зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.

Крім того, відповідно до положень частини третьої статті 1113 Господарського процесуального кодексу України після усунення обставин, зазначених у пунктах 1, 2, 3, 4 і 6 частини першої цієї статті, касаційна скарга може бути подана повторно.

Як вбачається із матеріалів справи, Ухвала Вищого господарського суду України від 12.10.2017 була направлена сторонам 17.10.2017, а касаційна скарга подана 13.12.2017.

Отже, незважаючи на встановлений законом двадцятиденний строк на оскарження судового рішення недоліки вперше поданої касаційної скарги усувалися у строк, що перевищує строк касаційного оскарження, незважаючи на те що усунення таких недоліків потребує менше часу ніж на підготовку подачі касаційної скарги.

Згідно частини третьої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (у редакції чинній з 15.12.2017) касаційна скарга залишається без руху у випадку, зокрема, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

При цьому слід зазначити, що як роз'яснив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 зі справи "Пономарьов проти України", вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, можливість поновлення судом касаційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов'язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Отже, вказане рішення Європейського суду з прав людини застосовуються у даній справі як джерело права і його висновки про можливість відновлення процесуального строку лише за умови наведення відповідних причин, а можливість їх наведення, як вже зазначалось, залежить від їх доведення, не дають правових підстав зробити мотивований висновок по суті заявленого клопотання.

Пунктом 1 частини другої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, як органи державної влади, що утримуються за рахунок держбюджету, так і суб'єкти господарювання та громадяни поставлено законом у рівні умови, у зв'язку з чим, вибіркове надання господарським судом суб'єктивних переваг одним господарюючим суб'єктам перед іншими учасниками судового процесу призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Враховуючи викладене, підстави для відновлення строку на касаційне оскарження суд визнає неповажними, а касаційна скарга підлягає залишенню без руху оскільки у касаційній скарзі не наведено причин, за яких усунення заявником недоліків касаційної скарги які усувалися у строк, що перевищує строк касаційного оскарження відноситься до поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частини четвертої статті 111 Господарського процесуального кодексу України (у редакції чинній до 15.12.2017) до скарги додаються докази сплати судового збору і надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Згідно із пунктом 3 частини першої статті 1113 Господарського процесуального кодексу України (у редакції чинній до 15.12.2017) касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо до скарги не додано доказів надіслання її копії іншій стороні (сторонам) у справі.

До касаційної скарги Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області додано засвідчені ксерокопії фіскальних чеків та листи направлені самим заявником примірника касаційної скарги іншим сторонам у справі, як докази направлення копії касаційної скарги іншим учасникам справи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 затверджено Правила надання послуг поштового зв'язку, згідно яких пунктом 61 визначено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Положеннями статті 291 Господарського процесуального кодексу України (у редакції чинній з 15.12.2017) на заявника касаційної скарги покладено обов'язок щодо надання до касаційної скарги доказів надіслання іншим учасникам справи копії цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

За змістом положень статті 291 Господарського процесуального кодексу України документом є його оригінал, а не будь-яка копія.

Отже, ксерокопії фіскальних чеків не можуть бути належними доказами направлення копії касаційної скарги іншим учасникам справи та листи направлені самим же заявником примірника касаційної скарги іншим сторонам у справі не відповідають Правилам надання послуг поштового зв'язку, що унеможливлює вважати як належні докази.

Виходячи з положень частин 2, 3, 5 статті 292 та статті 174 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, така скарга залишається без руху, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала із зазначенням строку на усунення скаржником недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

З огляду на викладене, касаційна скарга подана без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, тому, підлягає залишенню без руху на підставі частин 2, 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Для усунення недоліків касаційної скарги Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області необхідно надати до Касаційного господарського суду заяву, в якій наведені інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження та докази таких підстав, та надати належні докази надіслання копій касаційної скарги іншим учасникам справи.

Усунувши недоліки, заявнику касаційної скарги необхідно подати суду докази про дату вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для визначення судом чи було дотримано заявником встановлений у частині 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України строк на усунення заявником недоліків касаційної скарги.

Відповідно до частини третьої статті 292 Господарського процесуального кодексу України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

Керуючись статтями 174, 234, 290, 292 пунктом 11 частини першої Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області залишити без руху до 23.04.2018.

2. Встановити Управлінню Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області строк усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.

3. Управлінню Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області надати Касаційному господарському суду у складі Верховного Суду (01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6) докази про дату вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.

4. У разі усунення недоліків документи направити на адресу Касаційного господарського суду: 01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Мачульський