ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2018 року

м. Київ

Справа № 910/18789/16

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

головуючого - Пєскова В.Г.,

суддів: Катеринчук Л.Й., Погребняка В.Я.

за участю секретаря судового засідання - Анісімової М.О.;

учасники справи:

позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-впроваджувальна фірма «ВЕНБЕСТ ЛТД»,

представник позивача - Христич О.В.,

відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ІТМ ГРУП»,

представники відповідача - Неня І.М., Федорук О.Р.,

розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ІТМ ГРУП»

на постанову Київського апеляційного господарського суду від 21.09.2017

у складі колегії суддів: Андрієнко В.В. (головуючий), Власов Ю.Л., Руденко М.А.

та на рішення Господарського суду міста Києва від 02.03.2017

у складі судді Ковтун С.А.

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-впроваджувальна фірма «ВЕНБЕСТ ЛТД»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІТМ ГРУП»

про стягнення 219 383 грн

та за зустрічним позовом про стягнення 408 316, 65 грн.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Хронологія подій та опис фактів, встановлених судами першої та апеляційної інстанції

1. 23.09.2015 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Науково-впроваджувальна фірма «ВЕНБЕСТ ЛТД» (далі - ТОВ Науково-впроваджувальна фірма «ВЕНБЕСТ ЛТД», замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ІТМ ГРУП» (далі - ТОВ «ІТМ ГРУП», підрядник) було укладено договір № 2309/15 про надання послуг з розробки програмного забезпечення (далі - Договір).

2. В силу п. 3.7 Договору результатом надання послуг є Програмне забезпечення. За умовами Договору це програмне забезпечення названо «Дунай-МІІ» і є розробкою для планшетів, які встановлені в автомобілях мобільних груп реагування, та програмне забезпечення для сервера додатків, а також інформаційна підсистема «Мобільна тривожна кнопка», яка розроблена на базі «Дунай-МІІ». Метою розробки програмного забезпечення «Дунай-МІІ» було скорочення часу прибуття на об'єкт мобільних груп реагування, забезпечення інформаційної підтримки мобільних груп реагування, контроль мобільних груп реагування, автоматизація роботи операторів централізованого спостереження. Підсистема «Мобільна тривожна кнопка» повинна була бути розроблена з метою оперативного реагування мобільних груп реагування на натискання тривожної кнопки на смартфоні або планшеті клієнта, здійснення SOS-дзвінка натиском однієї кнопки будь-якій з аварійних служб міста, отримання консультаційної підтримки від операторів колцентру.

3. На виконання договору замовник перерахував підряднику 219 383 грн попередньої оплати. Натомість підрядник передав замовнику звіти та акти надання послуг не в строки, визначені Договором, - у березні 2016 року замість жовтня 2015 року, внаслідок чого для замовника зобов'язання підрядника втратило інтерес, чим було й обумовлено подання позову про стягнення виключно суми попередньої оплати без будь-яких нарахувань штрафних санкцій тощо.

Обґрунтування позову та зустрічного позову

4. 13.10.2016 ТОВ Науково-впроваджувальна фірма «ВЕНБЕСТ ЛТД» подало до Господарського суду міста Києва даний позов з проханням стягнути 219 383 грн передплати із мотивів, наведених вище.

5. 07.12.2016 до суду надійшла зустрічна позовна заява про стягнення 408 316, 65 грн. ТОВ «ІТМ ГРУП» зустрічний позов мотивувало добросовісним виконанням своїх зобов'язань за Договором та наданням у березні 2016 року відповідачеві за зустрічним позовом актів приймання-передачі наданих послуг. Також посилання зроблені на визнання ТОВ Науково-впроваджувальна фірма «ВЕНБЕСТ ЛТД» фактів отримання ним вихідних кодів програмного забезпечення «Тривожна кнопка» ще 23.11.2015, відсутність у позивача за зустрічним позовом договірних зобов'язань надавати технічну документацію позивачеві, відсутність конкретних зауважень позивача щодо отриманих ним результатів робіт, а також факт надання позивачеві послуг більших за своїм предметом, аніж це було передбачено Договором.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

6. 02.03.2017 рішенням Господарського суду міста Києва позов задоволено. Стягнуто з відповідача на користь позивача 219 383 грн збитків та суму судового збору. У задоволенні зустрічного позову відмовлено.

7. Суд першої інстанції мотивував прийняте рішення визначенням природи спірного договору як договору підряду, констатацією невиконання відповідачем своїх зобов'язань щодо виконанню першого етапу робіт, не дивлячись на здійснену позивачем попередню оплату, та втратою інтересу позивачем до зобов'язання з огляду на викладені вище факти.

8. При цьому суд першої інстанції констатував прострочення передачі відповідачем результатів робіт у письмовій формі (09.03.2016 замість жовтня 2015 року) як необхідної передумови фіксації виконання етапу робіт. Одночасно суд першої інстанції зафіксував у судовому рішенні факт надання замовнику посилань на «хмарне» сховище (сервіс для зберігання електронних файлів), де зберігалися результати робіт (коди мобільної та серверної частини системи «Дунай -МІІ»).

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

9. 21.09.2017 постановою Київського апеляційного господарського суду рішення Господарського суду міста Києва від 02.03.2017 залишено без змін з мотиву прострочення відповідачем за первісним позовом обов'язку щодо своєчасної передачі результатів робіт замовнику.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ У СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

А. Доводи особи, яка подала касаційну скаргу (відповідача по справі)

10. Звертаючись з касаційною скаргою, ТОВ «ІТМ ГРУП» просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій і прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити, а зустрічний позов задовольнити. При цьому наголошує на ігноруванні судами першої та апеляційної інстанцій електронної переписки між сторонами спору від 23.11.2015, згідно з якою підрядник надав замовнику посилання на місцезнаходження результатів робіт у «хмарному» електронному сховищі.

11. Скаржник вважає, що суди надали неправомірну перевагу підготовленим у письмовому вигляді актам виконаних робіт, що їх було надіслано у березні 2016 року відносно передачі результатів робіт шляхом надання посилань на «хмарне» сховище, чим порушили Закон України «Про електронні документи та електронний документообіг».

12. Додатково ТОВ «ІТМ ГРУП» послалося на безпідставне застосування судом апеляційної інстанції статті 538 ЦК України щодо належності виконання зустрічного зобов'язання, оскільки у даному випадку були відсутні зустрічні зобов'язання як такі. Також наведено доводи про невірне тлумачення судом апеляційної інстанції договірного поняття «звіт» як такого, що має складатися після кожного етапу.

13. Також скаржник посилається на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм статті 43 ГПК України у частині порушення принципу повноти дослідження доказів у їх сукупності.

Б. Доводи позивача, викладені у відзиві на касаційну скаргу

14. У відзиві на касаційну скаргу позивач, посилаючись на правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм права, просить залишити судові рішення без змін.

В. Пояснення учасників справи у судовому засіданні.

У судовому засіданні представники сторін підтримали наведені в касаційній скарзі та у відзиві на неї доводи.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

15. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод

Стаття 6 Право на справедливий суд

1. Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру …

16. Рішення ЄСПЛ у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994.

29. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.

17. Господарський процесуальний кодекс України (у редакції від 06.11.1991)

Стаття 43. Оцінка доказів

Господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

18. Цивільний кодекс України.

Стаття 538. Зустрічне виконання зобов'язання

1. Виконання свого обов'язку однією із сторін, яке відповідно до договору обумовлене виконанням другою стороною свого обов'язку, є зустрічним виконанням зобов'язання.

2. При зустрічному виконанні зобов'язання сторони повинні виконувати свої обов'язки одночасно, якщо інше не встановлено договором, актами цивільного законодавства, не випливає із суті зобов'язання або звичаїв ділового обороту.

Сторона, яка наперед знає, що вона не зможе виконати свого обов'язку, повинна своєчасно повідомити про це другу сторону.

3. У разі невиконання однією із сторін у зобов'язанні свого обов'язку або за наявності очевидних підстав вважати, що вона не виконає свого обов'язку у встановлений строк (термін) або виконає його не в повному обсязі, друга сторона має право зупинити виконання свого обов'язку, відмовитися від його виконання частково або в повному обсязі.

4. Якщо зустрічне виконання обов'язку здійснено однією із сторін, незважаючи на невиконання другою стороною свого обов'язку, друга сторона повинна виконати свій обов'язок.

Стаття 849. Права замовника під час виконання роботи

1. Замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.

2. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків...

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка аргументів учасників справи

і висновків судів першої й апеляційної інстанцій

А. Щодо суті касаційної скарги

19. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що перевірка законності судових рішень судів першої та апеляційної інстанції, згідно зі статтею 300 ГПК України, здійснюється виключно у частині застосування норм матеріального та процесуального права. При цьому суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

20. Тому відхиляються доводи касаційної скарги стосовно ігнорування судами першої та апеляційної інстанцій електронної переписки між сторонами спору від 23.11.2015, оскільки судами було надано оцінку цим обставинам, а перевірка доводів касаційної скарги в цій частині свідчитиме про додаткову перевірку доказів, що виходить за межі розгляду справи судом касаційної інстанції.

21. Щодо доводів про безпідставне застосування судом апеляційної інстанції статті 538 ЦК України, то Верховний Суд вважає їх безпідставними та констатує, що суд апеляційної інстанції через призму положень статті 538 ЦК України надав оцінку діям позивача у разі неналежного виконання обов'язків контрагентом (відповідачем). У той же час позов судами було задоволено з огляду на положення частини другої статті 849 ЦК України, згідно з якою якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Із цією позицією погоджується і колегія суддів Касаційного господарського суду.

22. Посилання на невірне тлумачення судом апеляційної інстанції договірного поняття «звіт» не вливають на юридичну оцінку обставин справи та правильність застосування судами норм матеріального права.

23. Доводи скаржника щодо порушення судами першої та апеляційної інстанцій процесуальних норм в частині повноти оцінки доказів, надання переваги одним доказам над іншими судова колегія вважає безпідставними, враховуючи позицію Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994.

Крім того, аналізуючи через призму статті 43 ГПК України питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд касаційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У нинішній справі Верховний Суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання.

Б. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

24. Таким чином, оскільки оскаржені судові рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні касаційної скарги ТОВ «ІТМ ГРУП» і про залишення без змін постанови Київського апеляційного господарського суду від 21.09.2017 та рішення Господарського суду міста Києва від 02.03.2017.

На підставі викладеного та керуючись статтями 240, 300, 301, пунктом 1 частини першої статті 308, статтями 309, 315 ГПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ІТМ ГРУП» залишити без задоволення.

2. Постанову Київського апеляційного господарського суду від 21.09.2017 та рішення Господарського суду міста Києва від 02.03.2017 у справі № 910/18789/16 залишити без змін.

3. Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В.Г. Пєсков

Судді Л.Й. Катеринчук

В.Я. Погребняк