ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відмову у видачі судового наказу

21.03.2018м. Дніпро№ 904/1100/18

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Бєлік В.Г., розглянувши заяву:

заявник: Публічне акціонерне товариство "ДТЕК Дніпрообленерго", м. Дніпро

боржник: Комунальне виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство Ленінського району Дніпропетровської міської ради, м. Дніпро

про видачу судового наказу

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Дніпропетровської області 20.03.2018 надійшла заява Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Дніпрообленерго", м. Дніпро про видачу судового наказу про стягнення з Комунального виробничо житлово ремонтно-експлуатаційного підприємства Ленінського району Дніпропетровської міської ради, м. Дніпро заборгованості у сумі 7 520,94 грн.

Судом перевірено зазначене у заяві місцезнаходження боржника за відомостями, внесеними до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. За результатами такої перевірки встановлено, що заява про видачу судового наказу підсудна Господарському суду Дніпропетровської області.

Водночас, розглянувши заяву та подані Публічним акціонерним товариством "ДТЕК Дніпрообленерго", м. Дніпро докази, суд приходить до висновку про необхідність відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу з таких підстав.

Між Відкритим акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго" (далі-заявник, постачальник) та Комунальним виробничо житлово ремонтно-експлуатаційним підприємством Ленінського району Дніпропетровської міської ради, м. Дніпро (далі-боржник, споживач) було укладено договір про постачання електричної енергії № 1506/48-3 від 28.10.1998р., за умовами якого, постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 2334,99 кВт, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

З заяви вбачається, що 18.03.2016 при перевірці дотримання споживачем Правил користування електричною енергією представниками позивача було виявлено порушення п.п. 1.3, 5.1, 6.40, 10.2 ПКЕЕ, а саме самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не належить енергопостачальній організації, поза розрахунковим приладом обліку без порушення схеми обліку з метою безоблікового споживання електричної енергії. Самовільне підключення виконано проводом АПВ 2*2,5, АПВ 2*1,5, ППВ 2*1,5 від міжповерхових квартирних мереж, всього 8 точок самовільного підключення.

18.03.2018 складено Акт про порушення №105324 у присутності головного інженера Гергель Н.Н., який його підписав без зауважень. Споживач підписав без заперечень акт про усунення порушення ПКЕЕ від 18.03.2016, в якому зазначено, що проведено відключення та демонтаж самовільного приєднання.

Пунктом 1.2 Методики встановлено, що Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

25.03.2016 комісією Енергопостачальника по розгляду акту про порушення прийнято рішення у вигляді протоколу № 3-19 про нарахування кількості недорахованої електроенергії у відповідності до п. 2.9 по формулі 2.7 Методики, сума нарахувань склала 7 520,94 грн.

Пунктом 4.2.3 Договору передбачено, що Споживач сплачує Постачальнику вартість недорахованої електричної енергії, розраховану відповідно до Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, у разі таких дій Споживача:

- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, пошкодження чи зрив пломб з засобів обліку, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, пошкодження відбитків тавр на цих пломбах;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених Методикою.

Згідно п. 2.2 Додатку 3 до Договору "Порядок розрахунків" (в редакції додаткової угоди № 895 від 30.06.2016) передбачено, що споживач протягом 30 календарних днів з дати отримання рахунку Постачальника здійснює повну оплату вартості електричної енергії, недоврахованої внаслідок використання електричної енергії з порушенням ПКЕЕ.

Пунктом 4.1.3 Додатку 3 до Договору "Порядок розрахунків" ( в редакції додаткової угоди № 895 від 30.06.2016) встановлено, що у разі порушення Споживачем ПКЕЕ, Постачальник розраховує вартість необлікованої електричної енергії за тарифами, що діяли у періоді, за який здійснюється перерахунок спожитої електроенергії згідно діючої «Методики визначення обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Але, вказана сума, яку позивач просить стягнути з відповідача не є грошовою заборгованістю за договором про постачання електричної енергії № 1506/48-3 від 28.10.1998р., а є оперативно-господарською санкцією, з огляду на таке.

Відповідно до статті 235 Господарського кодексу України, за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною 1 статті 236 Господарського кодексу України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, серед яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов'язань стороною, яка порушила зобов'язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

Згідно з частиною 2 вищезазначеної статті перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у її першій частині, не є вичерпним.

Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Отже, зі змісту вказаних положень чинного законодавства вбачається, що рішення постачальника електричної енергії про донарахування споживачу 7 520,94 грн. вартості недоврахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією.

Тому такі вимоги не можуть бути розглянуті в межах наказного провадження.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 152 Господарського процесуального кодексу України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заявлено вимогу, яка не відповідає вимогам статті 148 цього Кодексу;

У відповідності до ч. 1 ст. 148 Господарського процесуального кодексу України судовий наказ може бути видано тільки за вимогами про стягнення грошової заборгованості за договором, укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до ч. 2 ст. 153 Господарського процесуального кодексу України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини першої статті 152 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись статтями 148, 150, 152 - 154, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Відмовити Публічному акціонерному товариству "ДТЕК Дніпрообленерго", м. Дніпро у задоволенні заяви про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості у сумі 7 520,94 грн. повністю .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 21.03.2018.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набрала законної сили 21.03.2018 та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI «Перехідні положення» ГПК України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного господарського суду через господарський суд Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя В.Г. Бєлік