ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" березня 2018 р.Справа № 922/3507/16

Господарський суд Харківської області у складі:

головуючий суддя Шарко Л.В.

судді: Присяжнюк О.О. , Погорелова О.В.

при секретарі судового засідання Васильєвій Л.О.

розглянувши справу

за позовом Керівника Дергачівської місцевої прокуратури , м. Дергачі в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Х/о, м. Харків
до ТОВ "Богодухівський молзавод"
про стягнення шкоди в розмірі 3 613 161,63 грн
за участю представників:

прокурор - Горгуль Н.В., діє на підставі посвідчення №036152 видане 29.10.2015 ;

позивача - Сосіна І.О., довіреність № 01/01-25/08-18 від 04.01.16р.;

відповідача - Мєльнік Д.М., довіреність № б/н від 18.01.18р.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області звернувся до господарського суду Харківської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Богодухівський молзавод" про стягнення збитків у сумі 3613161,63 грн.

Рішенням господарського суду Харківської області від 27.06.2017 у справі №922/3507/16 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Постановою Харківського апеляційного господарського суду від 31.07.2017 у справі №922/3507/16 вищезазначене судове рішення залишено без змін.

Постановою ВГСУ від 21.11.17р. Постанову Харківського апеляційного господарського суду від 31.07.2017 та рішення господарського суду Харківської області від 27.06.2017 у справі №922/3507/16 - скасовано, а справу направлено на новий розгляд до господарського суду Харківської області.

На підставі протоколу автоматизованої системи документообігу суду від 06.12.17р. справу призначено для розгляду судді Шарко Л.В.

Ухвалою суду від 06.12.17р. справу призначено до розгляду в судовому засіданні.

17.01.18р. прокурор надав письмові пояснення по справі в яких просить суд позов задовольнити.

22.01.18р. представник відповідача надав письмові пояснення по справі в яких проти позову заперечує та вказує, що позивачем не надано належних доказів як самого факту заподіяння шкоди так і доказів того, що дана шкода заподіяна саме відповідачем.

23.01.18р. представник позивача надав письмові пояснення по справі в яких підтримав позовні вимоги прокурора в повному обсязі.

Ухвалою суду від 24.01.18р. здійснено перехід до розгляду даної справи за правилами встановленими Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" №2147-VIII від 03.10.2017; встановлено про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження; продовжено підготовче провадження на 30 днів по 06.03.2018р.; призначено підготовче судове засідання на 24.01.18р. об 11:00 год. та оголошено в підготовчому засіданні перерву до 26.02.2018р. о 10:00 год.

24.01.18р. представник позивача надав клопотання про призначення до розгляду даної справи судової колегії.

08.02.18р. представник відповідача надав відзив на позовну заяву в якому проти позову заперечує в повному обсязі.

15.02.18р. представник позивача надав відповідь на відзив в якій вказує, що акти перевірок №47/01-04/02-09 від 19.06.15р. та акт №70/01-04/02-09 від 14.07.15р. є належними доказами заявлених позовних вимог.

19.02.18р. від відповідача надійшло повідомлення про направлення прокурору та позивачу відзиву на позовну заяву.

19.02.18р. прокурор надав відповідь на відзив в яких вказує, що позовні вимоги є обґрунтованими та просить їх задовольнити.

26.02.18р. від представника відповідача надійшли письмові заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, в яких вказує, що позовні вимоги є обґрунтованими та просить їх задовольнити.

Ухвалою суду від 26.02.18р. відмовлено позивачу в задоволенні заяви (від 24.01.18р.) про призначення для розгляду даної справи судової колегії.

26.02.18р. позивач звернувся до суду з клопотанням про призначення для розгляду даної справи судової колегії.

Ухвалою суду від 26.02.18р. клопотання (від 26.02.18р.) позивача про призначення для розгляду даної справи судової колегії задоволено.

В підготовчому засіданні 26.02.18р. оголошено перерву до 15:30 год. 27 лютого 2018 року.

Ухвалою суду від 27.02.18р. задоволено клопотання представника позивача про призначення для розгляду справи №922/3507/16 судової колегії.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 28.02.2018 року, для розгляду справи № 922/3507/16 визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Шарко Л.В., суддя Присяжнюк О.О., суддя Погорелова О.В.

Приймаючи до уваги призначення господарської справи № 922/3507/16 до колегіального розгляду, ухвалою суду від 28.02.18р. підготовче засідання призначено на "19" березня 2018 року о12:00 год.

15.03.18р. представник позивача надав клопотання про долучення доказів до матеріалів справи. Дане клопотання задоволено судом та долучено докази до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 19.03.18р. закрито підготовче провадження; здійснено перехід до розгляду справи по суті; призначено розгляд справи по суті в судовому засіданні на 26.03.18р. о(об.) 12:00 год.

Прокурор в судовому засіданні 26.03.18р. підтримав позовні вимоги в повному обсязі.

Представник позивача в судовому засіданні 26.03.18р. підтримав позовні вимоги прокурора в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні 26.03.18р. заперечував проти вимог прокурора в повному обсязі.

Враховуючи те, що норми Господарського процесуального кодексу України, щодо обов`язку господарського суду витребувати у сторін документи і матеріали, що необхідні для вирішення спору, кореспондуються з диспозитивним правом сторін подавати докази, а п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України визначає одним з принципів судочинства свободу в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих ним повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та здійснені всі необхідні дії щодо витребування додаткових доказів, та вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній та додатково поданими на вимогу суду матеріалами та документами.

Розглянувши матеріали справи, повно та всебічно дослідивши обставини та докази на їх підтвердження, судом встановлено наступне.

Державною екологічною інспекцією у Харківській області (далі за текстом - Держекоінспекція) у період з 10.06.2015 по 19.06.2015 проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства у діяльності ТОВ "Богодухівський молзавод" (відповідач).

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 47/01-04/02-09 від 19.06.2015, відповідно до якого, перевіркою встановлено, що стічні води на підприємстві направляються на локальні очисні споруди і далі каналізаційною насосною станцією трубопроводом на власні поля фільтрації. Стічні води від виробничих цехів по самопливним колекторам надходять до жироуловлювача після очищення від жирів до КНС. Господарсько-побутові стоки від інших джерел водовідведення надходять до КНС, обминаючи жироуловлювач. Від КНС стоки по напірному колектору надходять на очисні споруди (двоярусні відстійники), для механічного очищення, а потім по самопливному технологічному трубопроводу надходять на поля фільтрації, де відбувається біологічне очищення шляхом фільтрації в ґрунт.

Позивачем за територією полів фільтрації відповідача було зафіксовано розлиття білої речовини на земельній ділянці без твердого покриття, яка стікала по рельєфу місцевості. На місці обстеження відділом інструментально-лабораторного контролю Держекоінспекції відібрані проби ґрунту, що відображається актом відбору проб ґрунтів від 10.06.2015 № 06-2015/30-37.

3 метою усунення порушень, виявлених під час здійснення позапланової перевірки позивачем відносно відповідача винесено припис від 24.06.2015 за № 02-25-14.

На виконання постанови Богодухівського РВ ГУ МВС України в Харківській області від 08.07.2015 щодо досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000292 від 13.05.2015, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 236 КК України про проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ "Богодухівський молзавод", позивачем у період з 09.07.2015 по 14.07.2015 було здійснено ще позаплановий захід (перевірку) вищевказаного суб'єкта господарювання.

За результатами вказаної перевірки позивачем складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 70/01-04/02-09 від 14.07.2015.

Вказаним актом перевірки констатовано, що за територією полів фільтрації, як і за попередньою перевіркою, було зафіксовано розлиття білої речовини на земельній ділянці без твердого покриття, яка стікала по рельєфу місцевості, внаслідок перезавантаження полів фільтрації виробничими та іншими стоками ТОВ "Богодухівський молзавод". На місці обстеження при здійсненні попередньої перевірки 10.06.2015 відділом інструментально-лабораторного контролю Держекоінспекції були відібрані проби ґрунту, що відображається у акті відбору проб ґрунтів від 10.06.2015 № 06-2015/30-37.

За результатами дослідження проб виявлено перевищення вмісту забруднюючих речовин (у порівнянні з нормативними ГДК та фоновими значеннями) по таких показниках: амоній від 4,4 до 5,1; фосфору рухомі форми у перерахунку на пя'тиоксид фосфору від 3,7 до 3,9: органічні речовини, що екстрагуються петролейним ефіром від 2,7 до 2,7 до 2,9; хлориди від 2,2 до 2.5: сульфати у перерахунку на сульфати від 2,0 до 2,1, що відображено у протоколі вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 25.06.2015 № 06-2015/30-37, що є порушенням ст. 55 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 35 Закону України "Про охорону земель", ст. 96 Земельного кодексу України.

З метою усунення порушень, виявлених під час здійснення позапланової перевірки позивачем щодо відповідача винесено припис від 16.07.2015 за № 02-05-23.

Розрахунки розміру шкоди виконані у відповідності до приписів статей 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та "Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства", затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 04.04.2007 № 149 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 25.04.2007 за № 422/13698.

Розрахунки шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства зумовленої забрудненням земельних ділянок разом з претензіями № 26-32 від 17.07.2015 позивачем були надіслані відповідачу. Однак відповідач суму шкоди за забруднення земельної ділянки добровільно не сплатив, що і стало підставою для звернення прокурора до суду з позовом по даній справі.

Надаючи правову кваліфікацію доказам які надані сторонами та викладеним обставинам з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них суд виходить з наступного.

За приписами статті 1 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" псування земель - це порушення природного стану земель, яке здійснюється без обґрунтованих проектних рішень, погоджених та затверджених в установленому законодавством порядку, забруднення їх хімічними, біологічними та радіоактивними речовинами, в тому числі тими, що викидаються в атмосферне повітря, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами, неочищеними стічними водами, порушення родючого шару ґрунту, невиконання вимог встановленого режиму використання земель, а також використання земель у спосіб, що погіршує їх природну родючість.

У відповідності до статті 211 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства, зокрема за псування земель, їх забруднення хімічними та радіоактивними речовинами і стічними водами, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами.

За приписами статей 42, 43 Закону України "Про відходи" особи, винні в порушенні законодавства про відходи, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільну чи кримінальну відповідальності. Підприємства, установи, організації та громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про відходи, в порядку і розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до статті 56 Закону України "Про охорону земель" юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Стаття 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

У відповідності до приписів статей 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Так, відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв'язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх зазначених умов є обов'язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов'язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Згідно з п.п.3.2,3.3 Методики №149 землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища. Факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.

При цьому акт перевірки - це документ, який фіксує факт проведення планових, позапланових перевірок суб'єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання (пункт 1.4 Порядку організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.09.2008р. №464).

Як вже зазначалось, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 01.07.2015 у справі №916/3311/14 та від 07.10.2015 у справі №916/3371/14.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що в матеріалах справи відсутні докази завдання шкоди державі внаслідок забруднення земельних ресурсів саме відповідачем.

Так, Актами перевірки №47/01-04/02-09 від 19.06.15р. та акт №70/01-04/02-09 від 14.07.15р. підтверджується лише факт проведення планових, позапланових перевірок суб'єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання.

Крім того, за клопотанням відповідача господарським судом Харківської області, у зв'язку з суперечностями, які містять матеріали справи, та в зв'язку з потребою в спеціальних знаннях в питанні встановлення в діях відповідача ознак порушення природоохоронного законодавства, ухвалою господарського суду Харківської області від 10.11.2016 призначено у справі судову екологічну експертизу, на розгляд експерта поставлено наступні запитання:

1) Чи підтверджується висновки Державної екологічної інспекції у Харківській області, викладені в Акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами №47/01-04/02-09 від 10-19.06.2015 та Протоколі вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів №06-2015/30-37 від 25.06.2015?

2) Чи призвели дії Товариства з обмеженою відповідальністю "Богодухівський молзавод", відображені в Акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами №47/01-04/02-09 від 10-19.06.2015 та Протоколі вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів №06-2015/30-37 від 25.06.2015, до забруднення навколишнього природного середовища?

3) Чи могли дії Товариства з обмеженою відповідальністю "Богодухівський молзавод", відображені в Акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами №47/01-04/02-09 від 10-19.06.2015 та Протоколі вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів №06-2015/30-37 від 25.06.2015, призвести до забруднення навколишнього природного середовища?

4) Чи відповідають розрахунки шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства зумовленої забрудненням земельних ресурсів (т. 1, арк. с. 42-43, 45-46, 48-49, 51-52, 54-55, 57-58, 60-61) вимогам Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 27.10.1997 №171.

За результатами проведення експертизи, Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Заслуженого професора М.С. Бокаріуса складено висновок судової комісійної інженерно-технгічної експеритизи № 11651 від 24.05.2017, в якому експертом зазначено, що за результами позапланової перевірки ДЕІ 10-19.06.2015 ТОВ «Богодухівський молзавод» у Акті № 1 (т.1 арк. 76-86) та за результатами позапланової перевірки ДЕІ 09-14.07.2015 ТОВ «Богодухівський молзавод» у акті № 2 (т.1 арк. 128-152) слід констатувати наступне.

При натурному обстеженні полів фільтрації ТОВ «Богодухівський молзавод» у період з 10.06.2015 по 14.07.2015 ДЕІ було встановлено, ще підприємством використовується 5 карт біологічної очистки стічних вод, які були заповнені повністю білою рідиною. Це результат зростання виробничої потужності підприємства за останні роки у 3-4 рази, що призвело до збільшення скидання стічних вод на поля фільтрації до 330 м3/добу замість 200 м3/добу за проектом. Тому ДЕІ зафіксовано за територією полів фільтрації розлиття білої речовини на земельній ділянці без твердого покриття, яка стікала по рельєфу місцевості.

У матеріалах справи нема документального аварійного або неорганізованого скиду стічних вод призвело до забруднення р. Мерло.

В матеріалах справи нема відомостей про присутність офіційних представників ТОВ «Богодухівський молзавод» при обстеженні ДЕІ стану полів фільтрації.

В матеріалах господарської справи № 922/3507/16 в 2-х томах наявні 5 (п'ять) чорно-білих копій фотоматеріалів ДЕІ без позначень дати їх виготовлення (т.2 арк. 232-237) та відсутня схема із зазначенням їх прив'язки до місцевості.

З урахуванням вище викладеного, експерт зазначає, що факт надходження стічних вод в дренажний канал полів фільтрації шляхом їх фільтрації через земляний вал карти і далі по рельєфу місцевості в р. Мерло можна констатувати лише на основі аналізу 5 (п'яти) чорно-білих копій фотоматеріалів ДЕІ без позначень дати їх виготовлення (т.2 арк. 232-237). Факт аварійного або неорганізаційного скидання стічних вод з полів фільтрації не обговорювалося ДЕІ і в матеріалах Акту № 1 та Акту № 2 відсутнє будь яке документальне підтвердження факту аварійного або неорганізаційного скидання стічних вод з полів фільтрації ТОВ «Богодухівський молзавод» до р. Мерло.

Крім того, шкідливість для довкілля хімічних речовин в грунтах ТОВ «Богодухівський молзавод» з полів фільтрації, виявлених на земельній ділянці № 1, має сумарний показник забруднення Хс < 16, що відповідає категорії забруднення грунтів «допустима».

Відповідно до висновку на поставлені судом питання експерти надали наступні відповіді:

1. З причин, викладених в дослідницькій частині висновку за документами справи акти перевірки ДЕІ щодо встановлення факту і правильності характеристик забруднення земель діяльністю ТОВ "Богодухівський молзавод" не підтверджуються. З причин, викладених в дослідницькій частині висновку, за документами справи висновки Державної екологічної інспекції у Харківській області, викладені в Акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 47/01-04/02-09 від 10-19.06.2015 та Протоколі вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів № 06-2015/30-37 від 25.06.2015 не підтверджуються.

2. З причин, викладених в дослідницькій частині висновку, за документами справи розрахунки шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства зумовленої забрудненням земельних ресурсів (т. 1, арк. с. 42-43, 45-46, 48-49, 51-52, 54-55, 57-58, 60-61) вимогам Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 27 жовтня 1997 року № 171 не підтверджуються.

3. З причин, викладених в дослідницькій частині висновку, надати відповідь на питання "Чи призвели за документами справи дії Товариства з обмеженою відповідальністю "Богодухівський молзавод", відображені в Акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 47/01-04/02-09 від 10-19.06.2015 та Протоколі вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів № 06-2015/30-37 від 25.06.2015, до забруднення навколишнього природного середовища?" не надається за можливе.

4. З причин, викладених в дослідницькій частині висновку, надати відповідь на питання "Чи могли дії Товариства з обмеженою відповідальністю "Богодухівський молзавод", відображені в Акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 47/01-04/02-09 від 10-19.06.2015 та Протоколі вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів № 06-2015/30-37 від 25.06.2015, призвести до забруднення навколишнього природного середовища?" не надається за можливе.

Так, виходячи з того, що протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною шкоди, коли вона прямо (безпосередньо) пов'язана зі збитками, проаналізувавши зміст поданих сторонами документів, суд дійшов висновків, що ні прокурором, ні позивачем не надано до суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що зафіксовані в актах дії відповідача призвели до забруднення навколишнього природного середовища, а отже, прокурором не доведено факту заподіяння відповідачем шкоди державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства зумовленої забрудненням земельних ресурсів. Це, в свою чергу, означає, що в діях відповідача відсутній склад цивільного правопорушення, що призводить неможливості притягнення відповідача до цивільно-правової відповідальності.

З огляду на викладені обставини та приписи закону, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача збитків у сумі 3613161,63 грн., є неправомірними, необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 55 Конституції України, статей 15,16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд керується ст. 129 ГПК України. Судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином судові витрати залишаються за прокурором.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України; ст.ст. 16, 1166 Цивільного кодексу України; статтею 1 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель", статтею 211 Земельного кодексу України, приписами статей 42, 43 Закону України "Про відходи", статтею 56 Закону України "Про охорону земель", статтями 41, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"; ст.ст. 1, 2, 4, 5, 12, 13, 14, 15, 73, 74, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 256, 257, 259 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку для оскарження. Зазначений строк обчислюється з дня проголошення рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повний текст рішення складено та підписано 30.03.18р.

Головуючий суддя Суддя Суддя Л.В. Шарко О.О. Присяжнюк О.В. Погорелова