ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
УХВАЛА

02 квітня 2018 року                                                  Справа № 912/729/18

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Макаренко Т.В., розглянувши матеріали

за позовом: Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури, м. Кропивницький, вул. Є.Чикаленка, 11, в інтересах держави в особі: Міської ради м. Кропивницький, 25022, Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41

до: Приватного підприємства "Фірма "Кіровоградпромторгмеблі", 25031, Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Героїв України, 26-а

про зобов'язання повернути земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Кіровоградської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Міської ради м. Кропивницький звернувся до Господарського суду Кіровоградської області з позовною заявою до Приватного підприємства "Фірма "Кіровоградпромторгмеблі" з вимогою зобов'язати Приватне підприємство "Фірма "Кіровоградпромторгмеблі" повернути шляхом звільнення зайняту земельну ділянку загальною площею 0,3067 га нормативною грошовою оцінкою 1850757,22 грн., розташовану за адресою вул. Героїв України, 26-а у м. Кропивницький, розміщену між земельною ділянкою площею 0,2222 га та земельною ділянкою площею 0,2328 га, які на підставі права постійного користування перебувають у ПП "Фірма "Кіровоградпромторгмеблі" відповідно до державного акту на право постійного користування серії КР 00000575 від 07.12.1995 № 505 за вказаною адресою, державі в особі міської ради м. Кропивницький.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги прокурор посилається на факт самовільного використання відповідачем вказаної земельної ділянки в порушення вимог чинного законодавства.

Розглянувши зазначену позовну заяву господарський суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтями 162 та 164 Господарського процесуального кодексу України визначено вимоги щодо оформлення позовної заяви та комплектність документів, які повинні додаватися до неї.

Відповідно до частини 1 пункту 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів поданої позовної заяви, в якості доказу сплати судового збору прокурором надано платіжне доручення № 404 від 26.03.2018 на суму 3524,00 грн.

Частиною 1 статті 163 ГПК України передбачено, що ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Аналогічно у пункті 2.2.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 року № 7 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» (далі постанова) зазначено, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов'язаннях (у тому числі в зв'язку з вимогами, заснованими на приписах частини п'ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об'єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки. В ст. 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" від 12 липня 2001 р. майновими правами визнаються будь-які права, пов'язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (права володіння, розпорядження, користування), а також інші специфічні права (права на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та права вимоги. Таким чином, позовні вимоги про повернення земельної ділянки у розумінні змісту даної статті є майновою вимогою, тобто судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру.

Аналогічного висновку щодо майнових прав дійшов Верховний Суд у складі Касаційного господарського суду в ухвалі №910/14416/17 від 25.01.2018 року.

Господарський суд дійшов висновку, що хоча у позовній заяві викладено вимогу про зобов'язання вчинити певні дії, і зазначено, що заявлено позовну вимогу немайнового характеру, фактично, як вбачається з підстав позову, мова йде про витребування земельної ділянки з незаконного володіння. Тобто, заявлена у позові вимога є вимогою майнового характеру.

За подання до господарського суду встановлено наступний розмір та порядок сплати судового збору: за позовними заявами майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за позовними заявами немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, подавши вказаний позов, з урахуванням нормативно грошової оцінки земельної ділянки 1850757,22 грн., сплаті підлягає судовий збір в розмірі 27 761,36 грн.

Враховуючи вищезазначене, позивачем (прокурором) не додержано процесуальні вимоги до позовної заяви, передбачені пунктом 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява також повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не надано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Вказаного підтвердження позовна заява не містить.

Господарський суд враховує також наступне. Правове регулювання участі прокурора у розгляді справ у господарському процесі регулюється ст. 53 ГПК України, згідно з якою прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті.

При цьому прокурор для представництва інтересів держави в господарському суді повинен обґрунтувати в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Також ч. 4 ст. 23 Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014 № 1697-VII передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

За змістом абз.2 ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після встановлення судом правових підстав для представництва.

Отже, зважаючи на наведене, прокурору необхідно більш змістовно обґрунтувати підстави звернення з даним позовом до суду, зазначивши чи спірні правовідносини, що є предметом спору, виникли в процесі здійснення позивачем власних функцій (органу місцевого самоврядування), чи делегованих функцій держави, оскільки предметом позову є повернення земельної ділянки саме державі (в особі міської ради), однак у самій позовній заяві зазначено про інтереси територіальної громади, а також подати відповідні докази та усунути вищенаведені допущені недоліки.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст. ст. 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Міської ради м. Кропивницький до Приватного підприємства "Фірма "Кіровоградпромторгмеблі" про зобов'язання повернути земельну ділянку - залишити без руху.

2. Керівнику Кіровоградської місцевої прокуратури, Міській раді м. Кропивницький усунути, встановлені при поданні позовної заяви, недоліки в строк не більше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме: надати суду докази доплати судового збору у розмірі 24237,36 грн. (загальна сума сплаченого судового збору має становити 27 761,36 грн.); підтвердження позивача (прокурора) про те, що ним не надано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; додатково письмово обґрунтувати підстави звернення Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури з даним позовом до суду.

3. Роз'яснити Керівнику Кіровоградської місцевої прокуратури, Міській раді м. Кропивницький, що у відповідності до ч. ч. 3, 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймає до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

4. Копії ухвали надіслати Керівнику Кіровоградської місцевої прокуратури (м. Кропивницький, вул. Є. Чикаленка, 11); Прокурату Кіровоградської області (м. Кропивницький, вул. В.Пермська, 4), позивачу (м. Кропивницький, вул. В.Перспективна, 41), відповідачу (25031, Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Героїв України, 26-а).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя                                                                        Т. В. Макаренко

Повідомити учасників справи про відсутність у суду технічної можливості надавати інформацію про веб-адресу судового рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, одночасно з врученням (надсиланням/видачі) копії повного або скороченого такого рішення до затвердження Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Повідомити учасників справи про можливість ознайомитись з електронною копією судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень за його веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Повідомити учасників справи про відсутність у суду технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду до затвердження Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.