КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" березня 2018 р. Справа№ 910/22555/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Чорногуза М.Г.

суддів: Жук Г.А.

Дикунської С.Я.

секретар судового засідання: Михайленко С.О.

за участю представників сторін:

від позивача: Жирний О.С. довіреність № 6-628 від 22.02.18

від відповідача: Галицький М.І. довіреність № 25/17-12 від 25.12.17

розглянувши матеріали апеляційних скарг Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрбуд Домінанта" та Публічного акціонерного товариства "Укртрансгаз" в особі філії "Управління магістральних газопроводів "Харківтрансгаз"

на рішення Господарського суду міста Києва від 13 лютого 2018 року (повний текст складено 19.02.2018 р.)

у справі № 910/22555/17 (суддя Картавцева Ю.В.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Укртрансгаз"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрбуд Домінанта"

про стягнення 118 457,42 грн., -

в с т а н о в и в :

Публічне акціонерне товариство "Укртрансгаз" 14 грудня 2017 року, звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрбуд Домінанта" на користь Публічного акціонерного товариства "Укртрансгаз" в особі філії "Управління магістральних газопроводів "Харківтрансгаз" 118 457,42 грн., з яких 66306,35 грн. - пені, нарахованої за період з 01.09.2017 р. по 28.11.2017 р. та 52151,07 грн. - 7% штрафу, нарахованих за порушення строків надання послуг відповідно до п. 7.2 Договору (а.с. 6-8).

Рішенням Господарського суду міста Києва від 13 лютого 2018 року у справі № 910/22555/17 позов задоволено частково, стягнуто з ТОВ "Укрбуд Домінанта" на користь ПАТ "Укртрансгаз" пеню у розмірі 22 746,96 грн., штраф у розмірі 26 103,07 грн. та судовий збір у розмірі 732,75 грн. (а.с. 144-150).

28 лютого 2018 року ТОВ "Укрбуд Домінанта" звернулось з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 13 лютого 2018 року у справі № 910/22555/17, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким повністю відмовити у задоволенні позовних вимог.

Апеляційну скаргу мотивовано неповним дослідженням судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 березня 2018 року, апеляційна скарга ТОВ "Укрбуд Домінанта" у справі № 910/22555/17 передана на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді - Чорногуз М.Г., судді - Дикунська С.Я., Жук Г.А.

12 березня 2018 року ухвалою Київського апеляційного господарського суду у справі №910/13878/17 (головуючий суддя Чорногуз М.Г., судді - Дикунська С.Я., Жук Г.А.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Укрбуд Домінанта" на рішення Господарського суду міста Києва від 13 лютого 2018 року у справі №910/22555/17, розгляд апеляційної скарги призначено на 27 березня 2018 року.

12 березня 2018 року ПАТ "Укртрансгаз" в особі філії "Управління магістральних газопроводів "Харківтрансгаз" з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 13 лютого 2018 року у справі №910/22555/17, в якій просить оскаржуване рішення скасувати в тій частині, у якій відмовлено у задоволенні позовних вимог та ухвалити в цій частині нове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Згідно протоколу передачі апеляційної скарги раніше визначеному складу суду від 19 березня 2018 року, апеляційна скарга ПАТ "Укртрансгаз" в особі філії "Управління магістральних газопроводів "Харківтрансгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 13.02.2018 у справі № 910/22555/17 передана на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді - Чорногуз М.Г., судді - Дикунська С.Я., Жук Г.А.

19 березня 2018 року ухвалою Київського апеляційного господарського суду у справі №910/13878/17 (головуючий суддя Чорногуз М.Г., судді - Дикунська С.Я., Жук Г.А.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПАТ "Укртрансгаз" в особі філії "Управління магістральних газопроводів "Харківтрансгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 13 лютого 2018 року у справі №910/22555/17, об'єднано для спільного розгляду з апеляційною скаргою ТОВ "Укрбуд Домінанта", розгляд якої призначено на 27 березня 2018 року.

21 березня 2018 року від представника ПАТ "Укртрансгаз" надійшов відзив на апеляційну скаргу ТОВ "Укрбуд Домінанта", у якому він заперечував проти її задоволення. У додатках до відзиву мітиться Клопотання про витребування доказів у відповідача, у якому викладено прохання витребувати у відповідача проектно-кошторисну документацію до договору №.

Вказане клопотання з посиланням на ст.ст. 80, 81, п. 4 ч. 1 ст. 263, п. 6 ч. 1 ст. 267 ГПК України обґрунтоване тим, що він не має можливості надати проектно-кошторисну документацію, за якою ним було вирахувано вартість робіт та складено довідку щодо вартості будівельно-монтажних робіт з посиланням на відсутність у нього такої документації у повному обсязі та знаходження цієї документації у відповідача, як підрядника.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 258 ГПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені клопотання особи, яка подала скаргу.

За змістом п. 6 ч. 1 ст. 267 ГПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує в т.ч. питання про витребування доказів.

Особа, яка подала апеляційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на апеляційне оскарження (с. 1 ст. 266 ГПК України).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (п. 1 ч. 2 ст. 256 ГПК України).

Днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення (п.3 ч.6 ст.242 ГПК України).

З наявного у матеріалах рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що повний текст рішення отримано ПАТ "Укртрансгаз" 21.02.2018 р. (а.с. 151). Отже останнім днем строку на реалізацію права доповнення апеляційної скарги в т.ч. клопотаннями був 12.03.2018 р. Разом з цим, клопотання про витребування доказів подане позивачем разом з відзивом на апеляційну скаргу 21.03.2018 р., тобто з пропуском встановленого ГПК України процесуального строку.

За змістом ч. 1 ст. 270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ч. 22 ст. 118 ГПК України).

Враховуючи викладене та те, що клопотання про витребування доказів подано позивачем з порушенням передбаченого процесуальним законом строку та без відповідного клопотання на його поновлення, колегія суддів приходить до висновку про залишення зазначеного клопотання без розгляду.

У судовому засіданні 27 березня 2018 року представник ТОВ "Укрбуд Домінанта" надав пояснення, в яких підтримав доводи своєї апеляційної скарги та просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити, проти задоволення апеляційної скарги ПАТ "Укртрансгаз" в особі філії "Управління магістральних газопроводів "Харківтрансгаз" - заперечував.

У судовому засіданні 27 березня 2018 року представник ПАТ "Укртрансгаз" в особі філії "Управління магістральних газопроводів "Харківтрансгаз" підтримав доводи своєї апеляційної скарги та просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати в частині відмови у задоволенні позовних вимог та прийняти в цій частині нове рішення, яким у вказаній частині позовні вимоги також задовольнити. Проти задоволення апеляційної скарги ТОВ "Укрбуд Домінанта" заперечував та просив залишити її без задоволення, а рішення в оскаржуваній відповідачем частині залишити без змін.

Згідно з ч. 1 ст. 270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій Главі.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального і матеріального права встановила наступне.

19 серпня 2016 року між ПАТ "Укртрансгаз" в особі філії "Харківтрансгаз" (далі - позивач), як замовником та ТОВ "Укрбуд Домінанта" (далі - відповідач), як підрядником укладено Договір про закупівлю робіт № (далі-Договір), за змістом п. 1.1 якого підрядник зобов'язується виконати роботи з Ремонту пунктів вимірювання витрат газу на ГРС УМГ "Харківтрансгаз" (Встановлення газового обладнання) - Ремонт пунктів вимірювання витрат газу на ГРС АЗОТ (роботи), а замовник - прийняти і оплатити такі роботи (а.с. 14-16).

Склад, обсяги робіт, які підлягають закупівлі за даним договором, визначені договірною ціною (Додаток 1), а також Технічними вимогами (Додаток 2), які є невід'ємною частиною цього договору (п. 1.2. Договору).

Зміст і строки виконання робіт визначаються календарним планом (Додаток 3), що є невід'ємною частиною договору (п. 1.3. Договору).

Ціна цього Договору становить 11282901,28 грн. з ПДВ (п. 3.1. Договору).

Відповідно до п.п. 5.1., 5.2., 5.4., 5.7 Договору, строк виконання робіт з дати укладання договору - до 31.12.2017; місце виконання робіт - Дніпропетровська область, м. Дніпроджержинськ; підготовчі роботи, придбання обладнання та матеріалів, необхідних для виконання умов договору про закупівлю, здійснюється підрядником та входить у вартість робіт; роботи повинні виконуватись відповідно до узгодженого підрядником і замовником календарного плану (додаток 3).

У разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов'язань за договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством та цим договором (п. 7.1 Договору).

Пунктом 7.2. Договору передбачено, що за порушення строків виконання робіт або виконання робіт в менших обсягах, ніж передбачено цим Договором, відмову від виконання робіт в обсягах та за ціною, що вказані у даному договорі, підрядник виплачує замовникові пеню у розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожен день прострочення, а за прострочення понад 30 днів - додатково стягується штраф у розмірі 7% вказаної вартості.

Договір набирає чинності з дати його виконання та діє в частині виконання робіт - по 31.12.2017 р. (п. 10.1. Договору).

Відповідно до п. 10.4. Договору, закінчення строку дії договору не звільняє сторони від виконання обов'язків взятих на себе за цим договором та від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії цього договору.

Додатком №1 до Договору сторонами погоджено Договірну ціну на будівництво "Ремонт пунктів вимірювання витрат газу на ГРС АЗОТ м. Дніпроджержинськ Криворізького ЛВУМГ УМГ "Харківтрансгаз", за змістом якого всього по розділу І "будівельні роботи" визначено вартість 1571,27488 тис. грн. з ПДВ, а по розділу ІІ "Устаткування" визначено вартість 9711,6264 тис. грн. з ПДВ (а.с. 17).

Додатком №2 до Договору сторонами погоджено технічні вимоги на розробку робочого проекту (а.с. 19).

Додатком №3 до Договору сторонами погоджено Календарний план (Ремонт пунктів вимірювання витрат газу на ГРС АЗОТ), яким визначено види та кінцеві строки виконання етапів робіт: розроблення та проходження експертиз робочої проектної документації (кінцевий строк - грудень 2016 року), постачання газовимірювального та технологічного обладнання та матеріалів (кінцевий строк - квітень 2017 року), будівельно-монтажні роботи (кінцевий строк - серпень 2017 року), пусконалагоджувальні роботи (кінцевий строк - жовтень 2016 року).

01 листопада 2017 року сторонами підписано: Акт приймання виконаних робіт за листопад 2017 року, згідно з яким вартість виконаних за Договором будівельних робіт становить 372901,00 грн. з ПДВ (т.І, а.с. 67-82); Акт приймання-передачі змонтованого обладнання на суму 2951426,20 грн. з ПДВ (а.с. 65); Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за листопад 2017 р. з змістом якої вартість виконаних будівельних робіт складає 372,90100 тис. грн., з яких вартість змонтованого устаткування 2951,4262 тис.грн.

У відповідності з п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачем порушено строки виконання робіт з ремонту пунктів вимірювання витрат газу відповідно до умов договору № від 19.08.2016, а саме будівельно-монтажних робіт вартістю 750254,40 грн., що повинні бути виконані не пізніше серпня 2017 року, у зв'язку з чим позивач нарахував за період з 01.09.2017 по 28.11.2017 та просив стягнути з відповідача пеню у розмірі 66306,35 грн. та 52151,07 грн. штрафу у розмірі 7% від розміру простроченого зобов'язання.

На підтвердження того, що згідно кошторисної документації до робочих проектів вартість будівельно-монтажних робіт за договором № становить 750254,40 грн., позивачем надано Довідку б/н б/д щодо вартості будівельно-монтажних робіт Криворізького лінійного виробничого управління магістральних газопроводів філії "Управлянні магістральних газопроводів "Харківтрансгаз" ПАТ "Укртрансгаз" (а.с. 22).

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач у апеляційній скарзі посилається на ч. 2 ст. 218 ГК України і ст. 613 ЦК України та зазначає, що у зв'язку з тривалим погодженням позивачем проектної документації згідно проведеної відомчої експертизи (яка за змістом додатку №3 до договору (календарний план) мала бути погоджена у грудні 2016 року), а саме 16.08.2017 р. (на підтвердження чого відповідач посилається на лист №4161/12), відповідач не зміг вчасно приступити до виконання передбачених договором робіт, а тому з огляду на відсутність вини відповідача у несвоєчасному виконанні зобов'язання, стягнення з нього неустойки вважає безпідставним; також відповідач зазначає про те, що позивачем не надано доказів вартості будівельно-монтажних робіт (як етапу робіт за договором) з посиланням на умови договору; відповідач не вважає таким доказом і акт приймання виконаних робіт, оскільки він фіксує вартість виконаних за певний період часу робіт; відповідач вважає безпідставним нарахування пені з посиланням на те, що зазначений вид неустойки застосовано до негрошового зобов'язання, що на його думку суперечить положенням законодавства, а також зазначає про те, що застосування відповідальності у вигляді штрафу і пені є притягненням його до подвійної відповідальності.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням в частині відмови у задоволенні позовних вимог, позивач у апеляційній скарзі посилається на те, що надана ним довідка складена відповідно до проектно-кошторисної документації до робочого проекту (вартість вирахувана фахівцями з проектно-кошторисної документації), а тому за доводами позивача є належним доказом вартості будівельно-монтажних робіт; ненадання проектно-кошторисної документації позивач обґрунтовує тим, що вона знаходиться у відповідача та її великим об'ємом, що за доводами позивача ускладнить перевірку судом вартості робіт.

З'ясувавши обставини справи та перевірку їх доказами з урахуванням доводів сторін, колегія суддів зазначає наступне.

За змістом ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Як встановлено приписами ст. 875 ЦК України, за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов'язаних з місцезнаходженням об'єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Згідно з ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до п. 5.1. Договору, строк виконання робіт встановлено з дати укладання договору - до 31.12.2017 р.

Водночас, згідно з п. 1.3. Договору зміст і строки виконання робіт визначаються календарним планом (Додаток 3).

Тому, як вірно зазначено судом першої інстанції, у даному випадку застосуванню підлягають спеціально визначені додатком №3 до Договору (Календарний план) конкретні терміни кожного з необхідних послідовних етапів робіт за Договором, відповідно до якого кінцевим строком виконання етапу "будівельно-монтажні роботи" є серпень 2017 року.

Отже, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що останнім днем строку виконання будівельно-монтажних робіт за Договором було 31.08.2017 р.

Акт приймання виконаних робіт за листопад 2017 року містить перелік монтажних та будівельних робіт, що виконані відповідачем та прийняті позивачем.

Враховуючи викладене та те, що Акт приймання виконаних робіт за листопад 2017 року підписано сторонами 01.11.2017 р., суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що відповідачем прострочено виконання будівельно-монтажних робіт за період з 01.09.2017 по 31.10.2017 на суму 372901,00 грн. (зазначена в Акті за листопад вартість).

За змістом п. 3.1. Договору ціна цього Договору становить 11282901,28 грн. з ПДВ. Аналогічна ціна також визначена у Додатку №1 до Договору.

Разом з тим, умовами Договору та Додатків до нього не конкретизовано складу та загальної вартості кожного з етапів робіт (в т.ч. етапу будівельно-монтажних робіт), які погоджені сторонами у Календарному плані (додаток №3 до Договору), відтак, визначення позивачем вартості спірного етапу робіт (у розмірі 745015,20 грн.) на підставі довідки власної філії, без будь-якого обґрунтування (розрахунку із посиланням на відповідні умови договору та додатків) не може бути належним та допустимим доказом загальної вартості будівельно-монтажних робіт за прострочення виконання яких має нараховуватись договірна неустойка.

Проектно-кошторисної документації (або витягу з неї), з якої можливо було б встановити фактичну вартість відповідного етапу робіт позивачем ані до позову, ані до апеляційної скарги долучено не було, що виключає можливість визначити відповідність зазначеної у наданій ним довідці сумі - вартості робіт, що зазначена у відповідній проектно-кошторисній документації та спростовує доводи апеляційної скарги позивача.

Поряд з цим, з матеріалів справи вбачається виконання за Актом приймання виконаних робіт за листопад 2017 року певного обсягу будівельно-монтажних робіт на суму 372901,00 грн. за Договором із простроченням виконання на період з 01.09.2017 р. по 31.10.2017 р., оскільки такі роботи були передані підрядником та прийняті замовником 01.11.2017 р. ( а.с. 67-82).

Пунктом 7.2. Договору передбачено, що за порушення строків виконання робіт або виконання робіт в менших обсягах, ніж передбачено цим Договором, відмову від виконання робіт в обсягах та за ціною, що вказані у даному договорі, підрядник виплачує замовникові пеню у розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожен день прострочення, а за прострочення понад 30 днів - додатково стягується штраф у розмірі 7% вказаної вартості.

У разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов'язань за договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством та цим договором (п. 7.1 Договору).

При цьому, відсутність у договорі та додатках до нього вартості етапу будівельно-монтажних робіт не впливає на встановлений п. 7.2 договору обов'язок відповідача у випадку несвоєчасного виконання робіт сплатити пеню у розмірі 0,1% вартості робіт та штраф у розмірі 7% вказаної вартості.

Враховуючи викладене, судом першої інстанції вірно визначено те, що нарахування неустойки має здійснюватись від вартості фактично виконаних та прийнятих робіт за договором.

Крім того база нарахування неустойки у іншій частині належними та допустимими доказами не підтверджена.

Щодо доводів відповідача, про те, що він не міг вчасно приступити до виконання робіт через те, що позивач не погоджував проектну документацію слід зазначити наступне.

Свої доводи щодо відсутності вини у несвоєчасному виконанні робіт, відповідач обґрунтовує з посиланням на лист від 16.08.2017 №4161/12, яким Філія Управління магістральних газопроводів "Харківтрансгаз" ПАТ "Укртрансгаз" повідомила Директора відповідача про те, що УМГ "Харківтрансгаз" погоджує проектну документацію "ремонт пунктів вимірювання витрат газу на ГРС "Азот" Криворізького ЛВУМГ УМГ "Харківтрансгаз" 221116 згідно проведеної відомчої експертизи (а.с. 63).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 613 ЦК України кредитор вважається таким, що прострочив, якщо він відмовився прийняти належне виконання, запропоноване боржником, або не вчинив дій, що встановлені договором, актами цивільного законодавства чи випливають із суті зобов'язання або звичаїв ділового обороту, до вчинення яких боржник не міг виконати свого обов'язку. Якщо кредитор не вчинив дії, до вчинення яких боржник не міг виконати свій обов'язок, виконання зобов'язання може бути відстрочене на час прострочення кредитора.

Тобто положення вказаної статті лише передбачає можливість відстрочення виконання зобов'язання на час прострочення кредитора (а не констатує його обов'язковості) та при цьому пов'язує такі наслідки з несвоєчасним вчиненням кредитором передбачених в т.ч. договором обов'язків.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання.

Відповідно до п. 6.1.1. Договору замовник зобов'язаний передати підряднику необхідну для виконання робіт інформацію.

Обов'язку щодо погодження експертизи робочої документації саме позивачем ані договір, ані додатки до нього не визначають.

Крім того, за змістом Додатку №3 до Договору першим етапом (видом робіт) з кінцевим строком виконання - грудень 2016 року визначено "розроблення та проходження експертиз робочої проектної документації".

Відповідно до умов договору (п. 1.1) роботи за договором, зміст яких конкретизовано у додатку №3 (п. 1.3), мав виконати саме відповідач.

Всі попередні технічні рішення, що відносяться до проектування погоджувати з УМГ "Харківтрансгаз" (п. 23 Додатку №2 до договору (Технічні вимоги на розробку робочого проекту).

Доказів, які б давали можливість встановити момент надання відповідачем позивачу на погодження відповідної належним чином оформленої проектної документації матеріали справи не містять.

Враховуючи викладене наданий відповідачем лист від 16.08.2017 №4161/12 не підтверджує обставин неможливості виконання відповідачем зобов'язань саме через прострочення позивача, а тому доводи відповідача у вказаній частині є безпідставними.

За змістом ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 216 ГК України, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

За статтею 230, п. 4 ст. 231 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання. У разі, якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором.

З наведених норм вбачається, що сторони договору, за відсутності встановлених спеціальними законами обмежень, не позбавлені права передбачити у договорі господарську санкцію, що стягується за прострочення не грошового зобов'язання у відсотках до суми невиконаного зобов'язання за кожен день прострочення, та звернутися з вимогою про її стягнення у зв'язку з простроченням зобов'язання.

Відповідно до викладеної у постанові Верховного Суду України від 08.02.2017 р. у справі №910/29752/15, для договірної практики та практики правозастосування сама лише назва тієї чи іншої санкції, вжита в тексті договору, практичного значення не має. У такому випадку слід виходити з мети встановлення у законі відповідальності за порушення зобов'язання у вигляді штрафної санкції - забезпечення належного виконання зобов'язання.

Більш того, за змістом ст. 231 ГК України у разі якщо порушено господарське зобов'язання, в якому хоча б одна сторона є суб'єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов'язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов'язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення строків виконання зобов'язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

За змістом відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, засновником ПАТ "Укртрансгаз" є НАК "Нафтогаз України" (а.с. 39).

В свою чергу, відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, засновником ПАТ "НАК "Нафтогаз України" є держава в особі Кабінету Міністрів України, відтак, оскільки позивач є суб'єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, відповідальність за порушення зобов'язання, стороною якого є така особа, застосовується відповідно до ст. 231 Господарського кодексу України, з урахуванням того, що умовами Договору не встановлено іншого порядку.

Вказаним спростовуються доводи апеляційної скарги відповідача щодо неможливості нарахування пені за порушення негрошового зобов'язання.

Враховуючи викладені обставини, здійснивши перевірку наданого позивачем розрахунку (на підставі п. 7.2Договору) пені у розмірі 0,1% вартості робіт з урахуванням бази розрахунку фактичної вартості виконаних та прийнятих робіт з яких допущено прострочення виконання (372901,00 грн.) та фактичного періоду такого прострочення за період з 01.09.2017 по 31.10.2017, а також штрафу у розмірі 7% від вартості прострочених виконанням робіт, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що за перерахунком, з відповідача на корить позивача підлягають стягненню пеня у розмірі 22746,96 грн. та штраф у розмірі 7% вказаної вартості, оскільки тривалість прострочення становить понад 30 днів, розмір якого за перерахунком складає 26103,07 грн.

Крім того, за змістом викладеної у постанові Верховного Суду України від 27.04.2012 р. у справі № 3-24гс12 правової позиції: "одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання за договором, штрафу та пені не суперечить статті 61 Конституції України, оскільки згідно зі статтею 549 ЦК України пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до статті 230 ГК України - видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.", що спростовує доводи відповідача щодо притягнення його до подвійної відповідальності у вигляді сплати пені та штрафу.

Враховуючи викладені обставини колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо наявності підстав для часткового задоволення позовних вимог.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України no. 4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрбуд Домінанта" та Публічного акціонерного товариства "Укртрансгаз" в особі філії "Управління магістральних газопроводів "Харківтрансгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 13 лютого 2018 року у справі №910/22555/17 задоволенню не підлягають.

Судові витрати у вигляді судового збору за розгляд апеляційної скарги, згідно ч. 1 ст. 129 ГПК України покласти на апелянтів.

Рішення Господарського суду міста Києва від 13 лютого 2018 року у справі №910/22555/17 підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст.ст. 276, 282, 284 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрбуд Домінанта" та Публічного акціонерного товариства "Укртрансгаз" в особі філії "Управління магістральних газопроводів "Харківтрансгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 13 лютого 2018 року у справі №910/22555/17 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 13 лютого 2018 року у справі №910/22555/17 залишити без змін.

3. Справу №910/22555/17 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 288, 289 ГПК України.

Головуючий суддя М.Г. Чорногуз

Судді Г.А. Жук

С.Я. Дикунська

Дата складення повного тексту - 28.03.2018 р.