ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12.03.2018

Справа № 910/2570/18

Суддя господарського суду міста Києва Головіна К.І., розглянувши матеріали

позовної заяви

Публічного акціонерного товариства “Комерційний банк “Хрещатик” (м. Київ)

до

Товариства з обмеженою відповідальністю “Проект К” (м. Київ)

про

стягнення 10 829 107,55 грн.

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство “Комерційний банк “Хрещатик” (далі – ПАТ “КБ “Хрещатик”) звернулось до господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю “Проект К” про стягнення 10 829 107,55 грн.

Вивчивши подані матеріали, суддя приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 162-164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), враховуючи наступне.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Також відповідно до ч. 1 ст. 172 ГПК України передбачено, що позивач зобов'язаний до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Однак, у матеріалах позовної заяви відсутні докази відправлення позову із додатками відповідачу та третій особі.

Згідно з Правилами надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, факт надання послуг поштового зв'язку. підтверджує розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Відповідно до п. 61 Правил надання поштового зв’язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів № 270 від 05.03.2009 р. у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Отже, заявник не виконав вимоги вказаних норм, оскільки не надав суду доказів відправки, що підтверджують направлення відповідачу та третій особі копії позовної заяви з додатками.

Крім того, пунктом 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Із позовної заяви вбачається, що ПАТ “КБ “Хрещатик” заявило майнову вимогу про стягнення з відповідача заборгованості у сумі 10 829 107,55 грн., однак, доказів сплати судового збору за вказану майнову вимогу заявник не надав.

Згідно з ч.ч. 1, 2 статті 4 Закону України “Про судовий збір” судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору визначені у таких розмірах: за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за заяву про вжиття заходів та забезпечення позову – 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України “Про Державний бюджет України на 2018 рік” від 07.12.2017 р. станом на 01.01.2018 р. прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб становить 1 762,00 грн. Таким чином, заявник повинен був сплатити судовий збір у розмірі 162 436,61 грн. (1,5 відсотка ціни позову), проте, вимоги закону ПАТ “КБ “Хрещатик” не виконав.

Крім того, з позову вбачається, що заявник вважає необхідним залучити до розгляду справи Фонд гарантування вкладів фізичних осіб в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

Згідно зі ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов'язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

У той же час, позивачем не визначено юридичного інтересу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб щодо даної справи, не зазначено, яким чином внаслідок прийняття судового рішення у справі ця особа буде наділена новими правами чи покладено на неї нові обов'язки, або змінено його наявні права та/або обов'язки, або позбавлено певних прав та/або обов'язків у майбутньому.

Отже, в даному випадку матеріали позовної заяви не містять належного обгрунтування щодо залучення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб в якості третьої особи.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 50, 162, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства “Комерційний банк “Хрещатик” до Товариства з обмеженою відповідальністю “Проект К” про стягнення 10 829 107,55 грн. залишити без руху.

Надати Публічному акціонерному товариству “Комерційний банк “Хрещатик” строк у п’ять днів з дня вручення даної ухвали на усунення вказаних в ній недоліків шляхом належного виконання вимог ст.ст. 50, 162-164 Господарського процесуального кодексу України.

Роз'яснити, що у разі неусунення недоліків у визначений судом строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                       Головіна К.І.