ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2018 місто Дніпро Справа № 904/7127/17

Дніпропетровський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Пархоменко Н.В. (доповідач)

суддів: Коваль ЛА., Чередка А.Є.,

при секретарі судового засідання Крицькій Я.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного підприємства "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 30.08.2017 (повне рішення оформлене 04.09.2017, суддя Ліпинський О.В.) у справі №904/7127/17:

за позовом Дніпровської міської ради, м. Дніпро

до Приватного підприємства "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ", м. Дніпро

третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, м. Дніпро

за участю прокуратури Дніпропетровської області

про визнання договору укладеним

В С Т А Н О В И В:

Дніпровська міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом, в якому просила визнати укладеним з Приватним підприємством "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" договір про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м Дніпра у редакції, зміст якої наведений у позовній заяві.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 30.08.2017 (суддя Ліпинський О.В.) у справі №904/7127/17 позов задоволений у повному обсязі.

Рішення місцевого господарського суду мотивоване тим, що договір про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м Дніпра має бути укладений обов'язково в силу приписів Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Не укладення договору свідчить про недотримання вимог законодавства і має наслідком порушення прав та інтересів відповідної територіальної громади.

Місцевим господарським судом зазначено, що органи місцевого самоврядування знаходяться поза межами процедури прийняття об'єктів будівництва в експлуатацію та позбавлені можливості контролювати момент його здійснення, відтак не укладення такого договору з підстав невиконання замовником обов'язку щодо звернення до органу місцевого самоврядування з відповідною пропозицією свідчить про його ухилення від укладення договору та може бути оскаржено в судовому порядку, у тому числі і після прийняття об'єкту будівництва в експлуатацію.

Не заважаючи на факт завершення будівництва, та введення в експлуатацію об'єкта "Будівництво складських приміщень з гаражами боксами та адміністративним будинком по вул. Трудових резервів в районі будинку №5", відповідач ухилився від покладеного на нього законом обов'язку щодо участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста шляхом укладення відповідного договору.

Місцевим господарським судом здійснено перевірку наданого позивачем розрахунку внеску виходячи із розміру пайової участі, визначеної за нормативами одиниці створеної потужності об'єкта, із розрахунку площі об'єкту 2 708,8 кв.м. та нормативу розміру пайової участі від одиниці створеної потужності за функціональним призначенням - матеріально-технічне постачання і збут складські приміщення (338).

Не погодившись із рішенням місцевого господарського суду Приватне підприємство "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" звернулося до Дніпропетровського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 30.08.2017 у справі №904/7127/17; прийняти нове рішення, яким відмовити повністю у задоволенні позову Дніпропетровської міської ради; судові витрати стягнути з позивача.

Апеляційна скарга мотивована тим, що:

- відповідач не був обізнаний про винесене місцевим господарським судом рішення, не отримував повістки, тому не мав змоги взяти участь у судовому процесі;

- відповідач вважає, що позов подано за межами позовної давності, про застосування якої заявляє та просить в позові відмовити. Апелянт зазначає, що інформація про назву об'єкту, адресу, в тому числі й відомості про декларацію про готовність об'єктів до експлуатації містяться в електронних реєстрах, доступ до яких має Дніпровська міська рада, тому позивач мав можливість вчасно дізнатись про готовність об'єктів до експлуатації.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 15.01.2018 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного підприємства "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 30.08.2017 у справі №904/7127/17 колегією суддів у складі: головуючий суддя Пархоменко Н.В. (доповідач), судді: Коваль Л.А., Чередко А.Є., розгляд справи призначений у судове засідання на 19.02.2018.

Дніпровська міська рада та Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради проти задоволення апеляційної скарги заперечують та просять залишити рішення місцевого господарського суду без змін.

Приватне підприємство "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" не погоджується із запереченнями позивача та зазначає про необґрунтованість розміру пайового внеску, який наведений позивачем, наполягає на необхідності застосування частини 6 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" щодо визначення розміру пайового внеску, який не може перевищувати 10% загальної кошторисної вартості будівництва та надав висновок від 01.02.2018 про вартість спірного об'єкта у сумі 977 502 грн.

29.01.2018 від прокуратури Дніпропетровської області надійшла заява про вступ прокурора у справу з метою захисту інтересів держави в інтересах Дніпровської міської ради.

У судовому засіданні 19.02.2018 прокурор відділу прокуратури Дніпропетровської області підтримав подану заяву про вступ прокурора у справу.

Розгляд справи відбувався за участю прокуратури Дніпропетровської області.

У судовому засіданні 19.02.2018 оголошувалась перерва до 12.03.2018.

12.03.2018 Приватним підприємством "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" подано експертну оцінку щодо розгляду кошторисної частини проектної документації по робочому проекту "Будівництво складських приміщень з гаражними боксами та адміністративного будинку по вул. Трудових резервів, в районі будинку №5 (Жовтневий район), відповідно до якої загальна вартість будівництва у поточних цінах станом на 28.02.2018 складає 1 156 746,01 грн.

Приватне підприємство "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ", в поясненнях до апеляційної скарги, звертає увагу апеляційного господарського суду, що за умовами пункту 2.5 Порядку граничні розміри пайової участі визначаються у відсотках від загальної кошторисної вартості об'єктів. Норма щодо граничного розміру пайової участі застосовується за умови надання замовником (забудовником)копію звіту експертної організації, яка містить інформацію про дотримання вимоги кошторисної частини проекту. Апелянт зазначає, що у разі якщо апеляційний господарський суд дійде висновку про незастосування позовної давності, то розмір пайової участі у будь-якому випадку не може перевищувати 115 674,60 грн. (10% від 1 156 746,01 грн.).

У судовому засіданні, яке відбулося 12.03.2018 оголошені вступна та резолютивна частини постанови.

Апеляційний суд, дослідивши наявні у справі докази, перевіривши правильність висновків, повноту їх дослідження місцевим господарським судом вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено господарським судом та підтверджується матеріалами справи, 05.02.2005 між Дніпропетровською міською радою (орендодавець) та Приватним підприємством "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" (орендар) укладений договору оренди землі, відповідно до якого орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку, яка знаходиться по вул. Трудових резервів в районі будинку №5 (Жовтневий район), площею 0,6174 га., за кадастровим номером :03:011:0027 для проектування та будівництва складських приміщень з гаражами боксами та адміністративного будинку.

Підставою для надання земельної ділянки в оренду є рішення міської ради від 08.12.2004 №350/22 (пункт 1.3 договору).

10.02.2013 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області зареєстровано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації за № ДП 23, а саме "Будівництво складських приміщень з гаражами боксами та адміністративним будинком по вул. Трудових резервів в районі будинку №5", замовник - Приватне підприємство "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ".

Відповідно до розділу 10 декларації дозвіл на виконання будівельних робіт видано Інспекцією Держархбудконтролю Дніпропетровської міської ради 03.03.2007 за № 81/2007.

Розділі 11 декларації, містить інформацію щодо дати початку будівництва - 03.03.2017, та дати закінчення будівництва - 26.12.2007.

У розділі 12 декларації "Техніко-економічні показники об'єкта" визначений опис об'єкта: загальна площа будівлі 2 708,8 кв.м.

Згідно з частиною 2 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті.

В частині 4 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" наведений вичерпний перелік об'єктів у разі будівництва яких, замовник не залучається до пайової участі у розвитку інфраструктури.

Об'єкти Приватного підприємства "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" не відносяться до об'єктів, зазначених в даному переліку, отже він зобов'язаний був взяти участь у створені і розвитку інфраструктури.

Відповідно до частини 1 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання вимог вищезгаданого закону Дніпропетровською міською радою 29.07.2011 прийнято рішення №5/14 "Про внесення змін до рішення міської ради від 21.03.2007 №6/11 "Про порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська" (далі - Порядок).

Згідно з частинами 8, 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об'єкта, з техніко-економічними показниками.

Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Аналогічні норми наведені в пункті 2.6. Порядку.

Відповідно до частин 3, 5 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

З урахуванням наведеного апеляційний господарський суд зазначає, що укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту є обов'язковим в силу імперативних приписів Закону. Саме Приватне підприємство "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" повинно було звернутися до міської ради з заявою про укладання договору. У частинах 8, 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" унормовано позасудову процедуру укладення органу місцевого самоврядування та замовника укласти договір про пайову участь.

Матеріалами справи встановлено, що Приватне підприємство "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" не зверталося до міської ради з метою укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту до прийняття об'єкта нерухомого майна до експлуатації, що є порушенням обов'язку, який прямо передбачений Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

01.12.2016 листом №10/15-35 фінансово - економічний департамент Дніпропетровської міської ради направив Приватному підприємству "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" пропозицію про укладення договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпропетровська з двома примірниками проекту договору, додатком якого є розрахунок розміру пайової участі та графік сплати.

За змістом зазначеного листа, департамент вказав на обов'язок Приватного підприємства "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста шляхом укладення відповідного договору, що передбачено частиною 2 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внеску) у розвитку інфраструктури м. Дніпропетровська, затвердженого рішенням Дніпропетровської міської ради від 29.07.2011 №5/14.

Факт направлення пропозиції про укладення договору, підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.39, том 1).

Приватне підприємство "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" направлений в його адресу проект договору не підписав, що стало підставою для звернення Позивача з даним позовом до суду.

Згідно зі статтями 173, 174 Господарського кодексу України господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, зокрема безпосередньо із закону або іншого нормативно-правового акта, що регулює господарську діяльність; з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Частиною 3 статті 179 Господарського кодексу України передбачено, що укладення господарського договору є обов'язковим для сторін, якщо він заснований на державному замовленні, виконання якого є обов'язком для суб'єкта господарювання у випадках, передбачених законом, або існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості укладення договору для певних категорій суб'єктів господарювання чи органів державної влади або органів місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 187 Господарського кодексу України спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов'язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом.

Оскільки спір про укладання договору відносно якого існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості його укладення, суд апеляційної інстанції дійшов до висновку укласти договір сторін спору за рішенням суду.

Суд апеляційної інстанції відзначає, що неукладання договору до введення об'єкта в експлуатацію, не є підставою для звільнення забудовника від пайової участі у розвитку інфраструктури, оскільки підстави звільнення встановлені частиною 4 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" є вичерпними і така підстава, як неукладення договору до прийняття об'єкта в експлуатацію, відсутня, до того ж строк, визначений Законом для укладення договору пайової участі, - протягом 15 днів із дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, - встановлено саме для виконання сторонами приписів Закону за власним обопільним волевиявленням. Отже невиконання свого обов'язку замовником в частині звернення з відповідною заявою до органу місцевого самоврядування, свідчить про порушення саме замовником порядку, і, як наслідок, недотримання обома сторонами імперативу обов'язкового укладення договору, втім таке недотримання не позбавляє орган місцевого самоврядування звернутись поза межами встановленого у Законі строку до суду з відповідним позовом, оскільки зазначений у Законі строк для укладення договору та кінцевий термін укладення договору не є присічними, та не є позовною давністю.

Частиною 6 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта для нежитлових будівель та споруд.

Частиною 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено істотні умови договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, якими є: розмір пайової участі, строк (графік) сплати пайової участі, відповідальність сторін. Крім того, невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

За приписами Розділу 2 Порядку величина пайової участі визначається у гривнях, виходячи з розміру пайової участі, визначеного за нормативами одиниці створеної потужності, і не може перевищувати граничного розміру пайової участі, визначеного у відсотковому значенні від загальної кошторисної вартості будівництва об'єктів. Нормативи одиниці створеної потужності (квадратний метр тощо) об'єктів визначені у додатку 1 до цього Порядку.

За умовами пункту 2.5 Порядку граничні розміри пайової участі у відсотках від загальної кошторисної вартості об'єктів визначені у додатку 3 до цього Порядку та не перевищують встановленого законом розміру.

Величина пайової участі із застосуванням норми щодо його граничного розміру встановлюється з урахуванням зонального коефіцієнта.

Загальна кошторисна вартість для розрахунку величини пайової участі повинна бути визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами та не враховує витрат на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

Норма щодо граничного розміру пайової участі застосовується за умови надання замовником (забудовником) належним чином оформленої копії звіту експертної організації, визначеної у встановленому порядку, який містить інформацію про дотримання вимог кошторисної частини проекту.

У разі, якщо загальна кошторисна вартість не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами, вона (величина пайової участі) визначається на основі нормативів одиниці створеної потужності відповідно до пунктів 2.1 - 2.4 цього Порядку.

Оскільки забудовником не було надано для розрахунку пайового внеску, зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об'єкта визначеного згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами та належним чином оформленої копії звіту експертної організації, визначеної у встановленому порядку, який містить інформацію про дотримання вимог кошторисної частини проекту, то фінансово-економічним департаментом підготовлено розрахунок внеску виходячи із розміру пайової участі, визначеної за нормативами одиниці створеної потужності об'єкта, із розрахунку площі об'єкту 2 708,8 м2 та нормативу розміру пайової участі від одиниці створеної потужності за функціональним призначенням - матеріально-технічне постачання і збут (складські приміщення) (338,0).

Положення Порядку залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська узгоджуються із приписами Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Перевіривши виконаний позивачем розрахунок пайової участі, апеляційний господарський суд погоджується, що проект спірного договору містить всі істотні умови, передбачені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", а розрахунок розміру пайової участі, що є додатком до цього договору, здійснено у відповідності до Порядку та він є арифметично правильним.

Апеляційний господарський суд відхиляє доводи апелянта про неправильність визначення позивачем розміру внеску на пайову участь, оскільки матеріали справи не містять ні зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об'єкта визначеного згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами та належним чином оформленої копії звіту експертної організації, визначеної у встановленому порядку, який містить інформацію про дотримання вимог кошторисної частини проекту, ні доказів його подання відповідачем позивачу для визначення розміру внеску на пайову участь.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 01.02.2017 у справі №922/753/16 (№3-1441гс16).

Надані Приватним підприємством "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" висновок від 01.02.2018 про вартість спірного об'єкта у сумі 977 502 грн. та експертна оцінка щодо розгляду кошторисної частини проектної документації по робочому проекту "Будівництво складських приміщень з гаражними боксами та адміністративного будинку по вул. Трудових резервів, в районі будинку №5 (Жовтневий район), відповідно до якої загальна вартість будівництва у поточних цінах станом на 28.02.2018 складає 1 156 746,01 грн. не є зведеним кошторисом станом на час прийняття декларації про готовність об'єкта до експлуатації, який подано до органу місцевого самоврядування в установленому порядку для визначення розміру пайового внеску.

Також, Приватне підприємство "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" подало заяву про застосування наслідків спливу строків позовної давності.

Розглянувши подану заяву про застосування позовної давності апеляційний господарський суд вважає, що Дніпровська міська рада звернулась з позовом про визнання укладеним договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м Дніпра в межах строків позовної давності.

Так, матеріалами справи підтверджується, що в процесі позапланової ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Фінансово-економічного департаменту Дніпропетровської міської ради за період з 01.01.2009 по 30.04.2015, яка проводилась Державною фінансовою інспекцією в Дніпропетровській області, Дніпропетровській міській раді та департаменту економіки, фінансів та міського бюджету міської ради стало відомо про існування декларації від 10.12.2013 серія ДП номер 23 про готовність об'єкта до експлуатації - Будівництво складських приміщень з гаражними боксами та адміністративного будинку по вул. Трудових резервів, в районі будинку №5 (Жовтневий район). Забудовником даного об'єкта є Приватне підприємство "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ".

Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області 10.12.2013 серія ДП номер 23 зареєстровано декларацію про готовність об'єкта - Будівництво складських приміщень з гаражними боксами та адміністративного будинку по вул. Трудових резервів, в районі будинку №5 (Жовтневий район), загальною площею 2 708,80 м2.

У зв'язку з наявністю будівництва будівель та споруд, замовником якого було Приватне підприємство "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ", та відповідно до Декларації про готовність об'єкта до експлуатації зареєстрованою Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській від 10.12.2013 серія ДП номер 23 фінансово - економічним Департаментом міської ради, який діяв на підставі Положення про фінансово - економічний департамент Дніпропетровської міської ради (рішення міської ради від 29.02.2012 №37/21), чинного на час вчинення дій та уповноважений, згідно з Порядком, затвердженим рішенням Дніпропетровської міської ради від 21.07.2011 №5/14, укладати договори про пайову участь, було направлено відповідачу два примірники договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпропетровська з супровідним листом від 01.12.2016 листом №10/15-35.

Приватним підприємством "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" зазначені примірники договору підписані не були, не було надіслано зауважень чи пропозицій щодо пунктів договору.

Правонаступником фінансово-економічного департаменту міської ради, відповідно до рішення Дніпропетровської міської ради від 18.05.2016 № 28/8 "Про затвердження Положення про Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпропетровської міської ради", є Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпропетровської міської ради.

Відповідно до пункту 5 Положення, керівництво департаменту на підставі рішення міської ради або доручення міського голови укладає договори про внесок замовників (забудовників) на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська.

22.06.2016 Дніпропетровською міською радою в особі міського голови видано довіреність за реєстровим № 919, якою уповноважено заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів, директора департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпропетровської міської ради Міллера Володимира Володимировича представляти інтереси Дніпропетровської міської ради з питань укладання та підписання договорів про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпропетровська, в тому числі додаткових договорів про розірвання договорів, інших договорів щодо зобов'язань на передачу житла та нежитлових приміщень у власність територіальної громади міста, договорів на виконання робіт в рахунок пайової участі забудовників в розвитку інженерної інфраструктури міста.

Оскільки Приватне підприємство "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" до органу місцевого самоврядування щодо укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури, як замовник будівництва не зверталось, направлені проекти договору не підписало, Дніпропетровська міська рада звернулася до суду з позовом про визнання укладеним договору про пайову участь замовників на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпра в зазначеній вище редакції.

Частинами 1, 2 статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що право на виконання будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводять відповідні інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідною інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації (частина 1 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

При цьому Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" (частина 7 статті 36 та частина 11 статті 39) покладає на замовника обов'язок протягом семи календарних днів з дня реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та з дня введення в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта письмово поінформувати про це місцевий орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням об'єкта будівництва.

Матеріалами справи підтверджується, що про позивач достовірно, по факту отримання належного доказу, дізнався в ході перевірки відповідача, що зафіксовано у Акті від 19.06.2015, до якого було надано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 10.12.2013.

Стосовно того, що інформація про назву об'єкту, адресу, в тому числі й відомості про декларацію про готовність об'єктів до експлуатації містяться в електронних реєстрах, доступ до яких має Дніпровська міська рада, тому позивач мав можливість вчасно дізнатись про готовність об'єктів до експлуатації, апеляційний господарський суд зазначає, що обов'язок щодо реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та письмового повідомлення місцевого органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування про введення в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта покладений саме на відповідача.

Не знайшли підтвердження і доводи апелянта про те, що місцевим господарським судом розглянуто справу без належного повідомлення Приватного підприємства "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ".

З матеріалів справи вбачається, що копії ухвали про порушення провадження у справі від 07.07.2017, про відкладення розгляду справи від 03.08.2017, а також копія рішення у справі від 30.08.2017 Господарським судом Дніпропетровської області направлялись на юридичну адресу Приватного підприємства "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ": вул. Трудових резервів, 7, м. Дніпро, однак поштова кореспонденція повернулася із відміткою органу поштового зв'язку: "за закінченням терміну зберігання" (а.с. 68-71, 77-80, 123-130, том 1).

Відомості про місцезнаходження юридичної особи підтверджені Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 61-66, том 1) та зазначені в апеляційній скарзі (а.с. 142-148, том 1).

З урахуванням наведеного доводи апелянта щодо розгляду місцевим господарським судом справи без належного повідомлення відповідача про день, час та місце розгляду справи спростовуються матеріалами справи.

Відповідно до частини 1 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частина 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи встановлені вище обставини справи, зазначені положення законодавства, апеляційний господарський суд відхиляє доводи апелянта, наведені в обґрунтування апеляційної скарги.

Таким чином, апеляційний господарський суд вбачає підстави, передбачені статтею 276 Господарського процесуального кодексу України, для залишення рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційної скарги - без задоволення.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладається на відповідача.

Керуючись статтями 269, 275-279 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства "АДІ-ІНВЕСТ ІІІ" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 30.08.2017 у справі №904/7127/17 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 30.08.2017 у справі №904/7127/17 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повна постанова складена 19.03.2018.

Головуючий суддя Н.В. Пархоменко

Суддя Л.А. Коваль

Суддя А.Є. Чередко