ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

26 лютого 2018 року Справа № 926/3722/17

За позовом Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області

до відповідача ОСОБА_1 природного парку «Вижницький»

про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу 504467,46 грн.

Суддя Тинок О.С.

Секретар судового засідання Нікітович В.О.

Представники:

від позивача ОСОБА_2 (довіреність № 1 від 24.01.2018 року), ОСОБА_3 (довіреність № 18 від 23.11.2017 року)

від відповідача ОСОБА_4 (довіреність № 09 від 05.01.2018 року)

СУТЬ СПОРУ: Державна екологічна інспекція у Чернівецькій області звернулась з позовом до ОСОБА_1 природного парку «Вижницький» про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу у сумі 504467,46 грн.

Провадження у справі порушено ухвалою господарського суду Чернівецької області від 20.11.2017 року. Ухвалами від 29.11.2017 року та від 13.12.2017 року розгляд справи відкладався, а саме останньою на 15.01.2018 року.

Враховуючи те, що 15.12.2017 року набрав чинності Закон України від 03.10.2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким зокрема, Господарський процесуальний кодекс України викладений в новій редакції, ухвалою від 15.01.2018 року суд встановив, що справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого провадження та призначив підготовче засідання на 05.02.2018 року.

Ухвалою від 05 лютого 2018 року суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 23 лютого 2018 року. У судовому засіданні 23 лютого 20187 року було оголошено перерву до 26 лютого 2018 року.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що згідно проведеної в період з 19.07.2016 року по 03.08.2016 року спеціалістами Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області планової перевірки НПП «Вижницький» щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду встановлено, що внаслідок бездіяльності та службової недбалості майстра з охорони природи Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький» ОСОБА_5 охоронюваним законом державним інтересам завдано матеріальних збитків на суму 415098,50 грн. грн.

Вироком Вижницького районного суду Чернівецької області від 13.09.2017 року по справі №713/714/17 ОСОБА_5 визнано винним у скоєнні злочину, передбаченого ст. 367 ч. 2 КК України, та призначено покарання у виді двох років позбавлення волі, з позбавленням права обіймати посади, пов'язані із здійсненням владних повноважень, організаційно-розпорядчих або адміністративно-господарських обов'язків строком на 1 рік, без призначення штрафу.

Далі позивач зазначає, що в ході проведеної спеціалістами Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області в період з 19.07.2016 по 03.08.2016 перевірки, виявлено незаконну рубку 4 сироростучих дерев породи клен, ялина, дуб у кварталі 2 виділ 17 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький», яка скоєна в період 2015-2016 років; незаконну рубку 6 сироростучих дерев породи дуб, бук та пошкодження до ступеня припинення росту 1 не відведеного в рубку сироростучого дерева породи бук у кварталі 2 виділ 17 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький», яка скоєна в період 2016 року; незаконну рубку 3 сироростучих дерев породи ялина та 2 сухостійних дерев породи ялина, ялиця у кварталі 18 виділ 12 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький», яка скоєна в період 2015-2016 років; незаконну рубку 3 сироростучих дерев породи ялина, бук та 4 сухостійних дерев породи ялина у кварталі 2 виділ 18 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький», яка скоєна в період 2015-2016 років. Дані незаконні порубки дерев працівниками НПП «Вижницький» не виявлялись, про що свідчить відсутність клейм на зрізах пнів та записів в книзі виявлених лісопорушень. Розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконних рубок та пошкодження дерев у кварталі 2 виділ 17, кварталі 18 виділ 12, кварталі 2 виділ 18 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький», становить 79471,00 грн.

Також позивач стверджує, що вказаною перевіркою встановлено факт засмічення лісу побутовими відходами (пляшки) в кількості 4 шт. у кварталі 6 виділ 7 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький». Розмір шкоди, заподіяної внаслідок засмічення лісу побутовими відходами становить 64,00 грн. Крім того, в ході даної перевірки встановлено факт зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) шляхом прокладання тракторних трелювальних волоків на площі 0,45 га. у кварталі 6 виділ 7 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький». Розмір шкоди, заподіяної внаслідок зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) становить 9833,96 грн.

Таким чином, позивач просить стягнути з ОСОБА_1 природного парку «Вижницький» загальний розмір шкоди, заподіяної внаслідок виявлених перевіркою порушень, у сумі 504467,46 грн.

У поданому відзиві на позов відповідач зазначає, що 13.07.2016 року за матеріалами Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області прокуратурою Чернівецької області внесено відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч. 4 ст. 191 та ч. 2 ст. 367 КК України та розпочато досудове слідство. Під час досудового слідства рішенням Шевченківського суду м. Чернівців від 28 квітня 2017 року встановлено що відповідно до ст. 19 Лісового кодексу України НПП «Вижницький» є постійним користувачем та має право самостійно господарювати в лісах, зобов'язаний забезпечувати охорону, захист та відтворення лісових ресурсів і має право на відшкодування шкоди, завданої внаслідок скоєння злочину.

Далі відповідач зазначає, що Вижницьким районним судом Чернівецької області з даних підстав залучено НПП «Вижницький» до участі в розгляді справи в якості потерпілої сторони, що підтверджується вироком суду, доданим позивачем до матеріалів справи, а тому, даний позов заявлений про стягнення коштів з потерпілого від кримінального правопорушення на користь осіб що не являються учасниками кримінального провадження.

Відповідач стверджує, що в матеріалах справи є розрахунок шкоди, завданої незаконною порубкою лісу, обвинувачений визнав свою вину в службовій недбалості, однак відсутні докази його причетності до скоєння незаконної порубки, а тому, за відсутності доказів у причетності до скоєння службовою особою парку незаконної порубки у НПП «Вижницький» відсутні підстави для звернення до нього з позовом про відшкодування даної шкоди оскільки за службову недбалість він несе відповідальність виключно в межах трудового законодавства.

Таким чином, відповідач зазначає, що позовні вимоги не визнає, оскільки вони суперечать чинному законодавству та здоровому глузду та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Так, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши їх пояснення, зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

Відповідно до акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та обєктів природно-заповідного фонду в період з 19.07.2016 року по 03.08.2016 року спеціалістами Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області було проведено планову перевірку НПП «Вижницький» щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду.

В ході перевірки у кварталі 6 виділ 7 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький» виявлено незаконну рубку 67 дерев породи бук та пошкодження до ступеня припинення росту 14 не відведених в рубку сироростучих дерев породи бук, скоєні в період 2016 року. Дана порубка дерев працівниками НПП «Вижницький» не виявлялась, про що свідчить відсутність клейм на зрізах пнів та записів в книзі виявлених лісопорушень.

При цьому, слід вказати, що в акті перевірки зазначено, що в ході перевірки проведено контрольний перелік пнів зрубаних дерев, згідно якого виявлено 149 пнів, а згідно відведення рубці підлягало 92 дерева, а тому розбіжність між матеріалами відведення та контрольного переліку становить 57 дерев, що відображено в перелікових відомостях № 1, 2, 3 від 19.07.2016 року, які додані до акту перевірки. Однак, при дослідженні судом зазначених перелікових відомостей, на підставі яких складено акт перевірки та проведено розрахунок завданої шкоди, розбіжність між матеріалами відведення та контрольного переліку становить 67 дерев.

Судовим слідством у кримінальному провадженні № 0000123 стосовно ОСОБА_5 встановлено, що майстер з охорони природи Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький» ОСОБА_5, як службова та матеріально-відповідальна особа, будучи зобов'язаним належно виконувати свої службові обов'язки, маючи об'єктивну можливість виконання покладених на нього обов'язків щодо охорони та захисту лісу, в період з 31 березня 2016 року по 19 липня 2016 року, перебуваючи на ввіреному йому обході № 3 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький» на території м. Вижниця, Чернівецької області, неналежно виконував свої службові обов'язки, не здійснював належних перевірок на ввіреному йому обході, не здійснював належних дій щодо попередження та припинення порушень природоохоронного законодавства, а саме попередження пошкодження лісових насаджень внаслідок незаконних рубок, не здійснював належної охорони природних комплексів національного парку в межах ввіреного йому обходу, в результаті чого допустив незаконну порубку та пошкодження до ступеня припинення росту не відведених у рубку дерев породи бук в кварталі 6 виділ 7 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький».

Наказом директора НПП «Вижницький» № 36-к від 01.06.2011 року призначено ОСОБА_5 на посаду майстра з охорони природи Вижницького природоохоронного науково - дослідного відділення НПП «Вижницький».

02 січня 2013 року між директором НПП «Вижницький» ОСОБА_6 та ОСОБА_5, як майстром з охорони природи, було укладено договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, згідно якого останній, працюючи на посаді майстра з охорони природи виконує роботу безпосередньо пов'язану із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих йому цінностей, бере на себе повну матеріальну відповідальність за збереження довірених йому Установою матеріальних цінностей і у встановленому законом порядку відповідає за їх збереження, у зв'язку з чим зобов'язується: дбайливо ставитись до переданих йому для зберігання матеріальних цінностей, приймати всілякі заходи для запобігання їх нестачі, розкраданню, знищенню, псуванню, втратам, вчасно повідомляти установу про будь-які обставини, що загрожують збереженню довірених йому цінностей, проводити приймання і відпускання матеріальних цінностей за документами, підписаними керівником установи і її головним бухгалтером, брати участь в інвентаризації ввірених йому матеріальних цінностей.

Згідно посадової інструкції на майстра з охорони природи ОСОБА_5 було покладено обов'язки щодо забезпечення режиму охорони території та об'єктів НПП «Вижницький» у межах ввіреного йому відділення (обходу), попередження та припинення порушень природоохоронного законодавства, здійснення охорони природних комплексів національного парку в межах відділення, забезпечення порядку використання природних ресурсів, забезпечення додержання вимог щодо відвідування території та об'єктів національного природного парку в межах відділення (обходу), попередження пошкодження лісових насаджень внаслідок незаконних рубок, здійснення заходів щодо запобіганню виникнення, поширення пожеж, інших надзвичайних ситуацій та їх ліквідації, а також щодо безпосередньої охорони лісу та іншого державного майна на ввіреній йому дільниці, складання протоколів про всі види порушень природоохоронного законодавства та скерування їх у відділення, керує безпосередньо проведенням природоохоронних та інших робіт на дільницях, а також інші обов'язки щодо охорони лісу.

Згідно із розрахунком, проведеним Державною екологічною інспекцією у Чернівецькій області на підставі додатку № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2013 року № 541 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд» розмір шкоди, внаслідок незаконної рубки 67 дерев породи бук та пошкодження до ступеня припинення росту 14 не відведених в рубку сироростучих дерев породи бук у кварталі 6 виділ 7 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький», становить 415098,50 грн.

Отже, внаслідок бездіяльності та службової недбалості майстра з охорони природи Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький» ОСОБА_5Г, яка виразилась у невиконанні та неналежному виконанні своїх службових обов'язків через несумлінне ставлення до них, у недотриманні вимог чинного законодавства України, охоронюваним законом державним інтересам завдано матеріальних збитків на загальну суму 415098,50 грн.

Вироком Вижницького районного суду Чернівецької області від 13.09.2017 року по справі № 713/714/17 ОСОБА_5 визнано винним у скоєнні злочину, передбаченого ст. 367 ч. 2 КК України, та призначено покарання у виді двох років позбавлення волі, з позбавленням права обіймати посади, пов'язані із здійсненням владних повноважень, організаційно-розпорядчих або адміністративно- господарських обов'язків строком на 1 рік, без призначення штрафу.

На підставі ст. 1 п. «в» Закону України «Про амністію у 2016 році» від 22.12.2016 року, який набрав чинності 07.09.2017 року, ОСОБА_5 звільнено від відбування призначеного основного та додаткового покарання у виді двох років позбавлення волі, з позбавленням права обіймати посади, пов'язані із здійсненням владних повноважень, організаційно-розпорядчих або адміністративно - господарських обов'язків строком на 1 рік, без призначення штрафу.

Відповідно до ст. 75 ГПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для господарського суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, щодо якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питаннях, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Також, як вбачається з акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та обєктів природно-заповідного фонду, в ході проведеної спеціалістами Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області в період з 19.07.2016 року по 03.08.2016 року перевірки, виявлено незаконну рубку 4 сироростучих дерев породи клен, ялина, дуб у кварталі 2 виділ 17 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький», яка скоєна в період 2015-2016 років; незаконну рубку 6 сироростучих дерев породи дуб, бук та пошкодження до ступеня припинення росту 1 не відведеного в рубку сироростучого дерева породи бук у кварталі 2 виділ 17 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький», яка скоєна в період 2016 року; незаконну рубку 3 сироростучих дерев породи ялина та 2 сухостійних дерев породи ялина, ялиця у кварталі 18 виділ 12 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький», яка скоєна в період 2015-2016 років; незаконну рубку 3 сироростучих дерев породи ялина, бук та 4 сухостійних дерев породи ялина у кварталі 2 виділ 18 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький», яка скоєна в період 2015-2016 років. Дані незаконні порубки дерев працівниками НПП «Вижницький» не виявлялись, про що свідчить відсутність клейм на зрізах пнів та записів в книзі виявлених лісопорушень. Розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконних рубок та пошкодження дерев у кварталі 2 виділ 17, кварталі 18 виділ 12, кварталі 2 виділ 18 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький», розраховано на підставі додатку № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2013 року № 541 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд» та становить 79471,00 грн.

Вказаною перевіркою, також встановлено та зазначено в акті перевірки факт засмічення лісу побутовими відходами (пляшки) в кількості 4 шт. у кварталі 6 виділ 7 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький». Розмір шкоди, заподіяної внаслідок засмічення лісу побутовими відходами розраховано на підставі додатку 10 до постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2013 року № 541 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд» та становить 64,00 грн.

Також, відповідно до акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та обєктів природно-заповідного фонду, в ході даної перевірки встановлено факт зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) шляхом прокладання тракторних трелювальних волоків на площі 0,45 га. у кварталі 6 виділ 7 Вижницького ПНДВ НПП «Вижницький». Розмір шкоди, заподіяної внаслідок зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту), розраховано на підставі ОСОБА_6 визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 25.07.2007 року № 963 та становить 9833,96 грн.

Таким чином, загальний розмір шкоди, заподіяної внаслідок виявлених перевіркою порушень становить 504467,46 грн.

Причиною виникнення спору зі справи стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для стягнення з відповідача шкоди, яка заподіяна природному середовищу внаслідок незаконної рубки невідомими особами дерев, засмічення лісу побутовими відходами та зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) на території НПП «Вижницький».

У відповідності до статті 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Згідно з приписами частин третьої та четвертої статті 17 Лісового кодексу України (далі ЛК України) ліси надаються в постійне користування на підставі рішення органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, прийнятого в межах їх повноважень за погодженням з органами виконавчої влади з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища. У разі прийняття рішення про надання лісів у постійне користування обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями таке рішення погоджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища. Прийняття рішень Кабінетом Міністрів України не потребує погоджень з іншими органами. Право постійного користування лісами посвідчується державним актом на право постійного користування земельною ділянкою.

Згідно пункту 6.1.2 Розяснення № 02-5/744 від 27.06.2001 року у вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства у випадках встановлення контролюючими органами при проведенні перевірок дотримання природоохоронного законодавства на підвідомчій лісовому господарству території факту правопорушення, вчиненого невстановленими особами, судам необхідно виходити з того, що обов'язки зазначені в ст. 19 Лісового кодексу України, покладено на постійних лісокористувачів.

За приписами статті 19 ЛК України постійні лісокористувачі зобов'язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; дотримуватися встановленого законодавством режиму використання земель.

Згідно з пунктом 5 статті 64 ЛК України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов'язані здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Як передбачено пунктами 1, 5 частини другої статті 105 ЛК України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у: незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Відповідно до статті 107 ЛК України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Як унормовано у статтях 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди міститься у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно статті 1172 Цивільного кодексу України юридична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов'язків.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно встановити в діях відповідача наявність складу цивільного правопорушення, а саме: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв'язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою; вину заподіювача шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Таким чином, у вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства, слід виходити з того, що обов'язки із забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які й повинні нести відповідальність за невиконання та неналежне виконання згаданих обовязків, зокрема за незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок та пошкодження дерев невстановленими особами.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (незаконна рубка невідомими особами дерев, засмічення лісу побутовими відходами та зняття ґрунтового покриву), а також і постійні лісокористувачі, вина яких полягає у допущенні їх працівниками та не перешкоджанні незаконному вирубуванню лісових насаджень (незаконна рубка невідомими особами дерев, засмічення лісу побутовими відходами та зняття ґрунтового покриву), внаслідок неналежного виконання ними своїх службових обовязків. Тобто проявом їх протиправної бездіяльності є незабезпечення працівниками постійних лісокористувачів охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбувається вирубування дерев (незаконна рубка невідомими особами дерев, засмічення лісу побутовими відходами та зняття ґрунтового покриву) невстановленими особами.

Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, у постановах Вищого господарського суду України від 29.07.2015 року у справі № 927/850/14, від 30.07.2015 року у справі № 927/56/15, від 08.10.2015 року у справі № 912/1676/14 та від 28.10.2015 року у справі № 909/132/15.

Враховуючи вимоги статей 1166, 1172 Цивільного кодексу України у вирішенні спорі про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу слід виходити з презумпції вини правопорушника. Отже, позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, навпаки, відповідач повинен довести, що у діях його працівників відсутня вина у заподіянні шкоди.

Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, у Постанові Вищого господарського суду України від 14.10.2014 року у справі № 906/249/14.

Стосовно тверджень представника відповідача, які викладені у наданому суду відзиві на позов, зареєстрованому судом за № 3888 від 29.11.2017 року та доповненні на відзив, зареєстрованому судом за № 124 від 15.01.2018 року, то вони до уваги суду не беруться, оскільки не спростовують встановленого вказаними вище доказами факту незаконної рубки невідомими особами дерев, засмічення лісу побутовими відходами та зняття ґрунтового покриву на земельній ділянці лісового фонду, охорону та захист якої зобов'язаний був забезпечити саме відповідач - НПП «Вижницький», як постійний лісокористувач.

Пунктом 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Позивач належними доказами довів суду обґрунтованість заявлених позовних вимог, а відповідач не спростував позов належними доказами.

Отже, дослідивши матеріали справи та проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, а також заслухавши представників сторін, суд прийшов до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими і відповідають вимогам чинного законодавства України, а тому підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 4 ч. 1, ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів обєднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя 70 відсотків.

Судові витрати зі сплати судового збору покласти на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 4, 5, 123, 129, 194, 210, 220, 222, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ :

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з ОСОБА_1 природного парку «Вижницький» (, 59233, Чернівецької обл., Вижницький р-н, смт. Берегомет , вул. Центральна, 27 А) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області (, 58003, м. Чернівці, вул. Шевченка, 71 А) шкоду у сумі 504467,46 грн. на р/р 0333, банк отримувача - ГУДКСУ у Чернівецькій області, , МФО 856135, код платежу 24062100, які перерахувати одержувачам коштів:

· 50 відсотків до спеціального фонду місцевого бюджету отг. м. Вижниця у сумі 252233,73 грн.;

· 20 відсотків до спеціального фонду Чернівецького обласного бюджету у сумі 100893,49 грн.;

· 30 відсотків до Державного бюджету України у сумі 151340,24 грн.

3. Стягнути з ОСОБА_1 природного парку «Вижницький» (, 59233, Чернівецької обл., Вижницький р-н, смт. Берегомет , вул. Центральна, 27 А) на користь Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області (, 58003, м. Чернівці, вул. Шевченка, 71 А) судовий збір у сумі 7567,02 грн. на р/р 1096, МФО 820172, Державна казначейська служба України м. Київ, .

4. Накази видати протягом пяти днів після набрання судовим рішенням законної сили.

У судовому засіданні 26 лютого 2018 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 233 ГПК України, повне рішення складено 06 березня 2018 року.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя ОСОБА_7

Інформацію по справі можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://cv.arbitr.gov.ua/sud5027/