Суд
УХВАЛА

05 березня 2018 року

м. Київ

справа № 912/3675/16

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Ткача І.В.,

розглянувши касаційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС

на постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 30.11.2017

(головуючий - Березкіна О.В., судді - Іванов О.Г., Антонік С.Г.)

та рішення Господарського суду Кіровоградської області від 20.09.2017

(головуючий - Колодій С.Б., судді - Макаренко Т.В., Тимошевська В.В.)

у справі №912/3675/16

за позовом Кіровоградської митниці ДФС

до Іноземного підприємства "Ліга"

про стягнення 523 022,81 грн,

ВСТАНОВИВ:

09 лютого 2018 року Кіровоградська митниця ДФС звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 30.11.2017 та рішення Господарського суду Кіровоградської області від 20.09.2017 у справі №912/3675/16.

Підпунктом 17 пункту 1 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України встановлені особливості розгляду справ до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

На підставі підпунктів 17, 17.5 пункту 1 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно – телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Статтею 109 Господарського процесуального кодексу України (в редакції чинній до 15.12.2017) було встановлено порядок подання касаційної скарги до Вищого господарського суду України через апеляційний господарський суд, який прийняв оскаржуване рішення чи постанову та був зобов'язаний невідкладно надіслати скаргу разом зі справою до Вищого господарського суду України.

Тобто, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання касаційних скарг повинно здійснюватись через відповідний апеляційний суд.

Разом з тим, ухвалою Верховного Суду від 23.02.2018 об’єднана палата Касаційного господарського суду дійшла висновку про необхідність прийняття скарг до розгляду зі стадії відкриття, які подані безпосередньо до Верховного Суду, з урахуванням того, що у касаційного суду наявна можливість прийняти касаційну скаргу у паперовій формі, яка подана безпосередньо до Верховного Суду, оскільки з 05.02.2018 у суду наявний доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань для перевірки представництва сторін та доступ до єдиної системи діловодства спеціалізованого суду, що забезпечує можливість отримання касаційним судом електронної копії судового рішення, і касаційний суд наділений повноваженнями, відповідно до частини першої статті 294 Господарського процесуального кодексу України, щодо витребування паперових справ з судів нижчих інстанцій.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній з 15.12.2017) до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об’єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Відповідно до підпункту 5 підпункту 2 пункту 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, що діяла на момент звернення Кіровоградської митниці ДФС з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір встановлений у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з підпунктом 1 підпункту 2 пункту 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, що діяла на момент звернення із позовом у цій справі) ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру складала 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 150 розмірів мінімальної заробітної плати.

Рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 20.09.2017у справі №912/3675/16, залишеним без змін постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 30.11.2017, позовні вимоги Кіровоградської митниці ДФС задоволено частково: суд стягнув з Іноземного підприємства "Ліга" на користь Кіровоградської митниці ДФС витрати за зберігання товарів на складі митного органу в сумі 146 228,58 грн, а також витрати по сплаті судового збору в сумі 2 193,43 грн. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Кіровоградська митниця ДФС у своїй касаційній скарзі просить скасувати оскаржувані судові рішення в частині відмови в задоволенні позову на суму 376 794,23 грн (523 022,81 грн – 146 228,58 грн). Тобто, скаржник оспорює задоволення позову щодо стягнення 376 794,23 грн.

Частиною 4 статті 6 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній з 15.12.2017) передбачено, що якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

За подання Кіровоградською митницею ДФС у лютому 2018 року касаційної скарги у справі, з урахуванням часткової відмови у задоволенні позовних вимог, судовий збір підлягав сплаті в сумі 11 303,82 грн (5 651,91 грн х 200%).

Кіровоградською митницею ДФС до касаційної скарги додано платіжне доручення №578 від 11.12.2017 про сплату 4 129,48 грн судового збору за подання касаційної скарги на постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 30.11.2017.

Водночас у касаційній скарзі скаржником заявлене клопотання про відстрочення сплати іншої частини судового збору до закінчення розгляду справи, в якому скаржник зазначає про значний розмір судового збору та можливість на час подання касаційної скарги сплатити судовий збір лише у розмірі 4 129,48 грн, а також про відсутність коштів на сплату судового збору. До клопотання заявник додав довідки Кіровоградської митниці ДФС про відсутність коштів на сплату судового збору станом на 13.12.2017 та 09.02.2018.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", в редакції, чинній на дату звернення з касаційною скаргою, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Тобто у зазначеній статті наведено вичерпний перелік умов, за яких суд має право відстрочити або розстрочити сплату судового збору. Скаржник зазначеним вище критеріям не відповідає, що виключає правову можливість задоволення його клопотання.

З огляду на зазначене колегія суддів відхиляє клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

У зв’язку з тим, що судовий збір скаржником було сплачено частково у сумі 4 129,48 грн (платіжним дорученням № 578 від 11.12.2017), Кіровоградській митниці ДФС необхідно усунути недоліки касаційної скарги та сплатити судовий збір у сумі 7 174,34 грн (11 303,82 грн -4 129,48 грн).

Верховний Суд зазначає, що листом Державної казначейської служби України № 16-08/1082-20145 від 01.12.2017 повідомлено реквізити рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом:

- Рахунок отримувача: 0007;

- Отримувач коштів: УК у Печерському р-ні,

- Банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897;

- Код банку отримувача: 820019;

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Кіровоградській митниці ДФС у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 30.11.2017 та рішення Господарського суду Кіровоградської області від 20.09.2017 у справі №912/3675/16.

2. Касаційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС на постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 30.11.2017 та рішення Господарського суду Кіровоградської області від 20.09.2017 у справі №912/3675/16 залишити без руху.

3. Встановити Кіровоградській митниці ДФС строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

4. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто скаржнику.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Ткач