РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.03.2018Справа № 910/2866/17

За позовом Публічного акціонерного товариства "Київхліб";

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інформаційне агентство "УНН" (відповідач 1);

Державного підприємства "Державний центр сертифікації і експертизи сільськогосподарської продукції" (відповідач 2);

про визнання відкликаними протоколів випробувань та спростування недостовірної інформації.

Суддя Мандриченко О.В.

Секретар судового засідання Дюбко С.П. Представники:

Від позивача: Грищенко М. В., представник, довіреність № П-05/14 від 09.01.2018 р.;

Від відповідача 1:Геращенко А.І., представник, довіреність № 158 від 04.01.2018 р.;

Від відповідача 2:Кислинська О. М., представник, довіреність № б/н від 08.01.2018 р.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство "Київхліб" звернулось до господарського суду міста Києва з позовною заявою до Державного підприємства "Державний центр сертифікації і експертизи сільськогосподарської продукції" та Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНСТВО "УНН" про визнання відкликаними протоколів випробувань та спростування недостовірної інформації.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.05.2017 у справі №910/2866/17 позов задоволено частково. Визнано недостовірною інформацію, поширену відповідачем-2 в мережі Інтернет на веб-сайті інформаційного агентства Українські національні новини у вигляді, доступному для публічного ознайомлення, у статті під назвою "У київському хлібі виявлено плісняві гриби" (адреса веб-сторінки - http://www.unn.com.ua/uk/news/1608088-u-kiyivskomu-khlibi-viyavleno-plyasnvavi-gribi), про те, що виробником товарів "Хліб-кулич пшеничний" та "Батон-кулич звичайний" є позивач; зобов'язано відповідача-2 спростувати недостовірну інформацію шляхом оприлюднення повідомлення у наступному вигляді: "Повідомлення про раніше опубліковану інформацію в статті "У київському хлібі виявлено плісняві гриби". Інформація, що ПАТ "Київхліб" є виробником "Хліб-кулич пшеничний" та "Батон-кулич звичайний", є недостовірною". У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 03.07.2017 у справі №910/2866/17 апеляційну скаргу ПАТ "Київхліб" залишено без задоволення, рішення господарського суду міста Києва від 11.05.2017 залишено без змін.

Постановою Вищого господарського суду України від 09.11.2017 року у справі № 910/2866/17 касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Київхліб" задоволено частково, постанову Київського апеляційного господарського суду від 03.07.2017 та рішення Господарського суду міста Києва від 11.05.2017 у справі № 910/2866/17 скасовано, справу № 910/2866/17 направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Відповідно до розпорядження керівника апарату Господарського суду міста Києва від 22.11.2017 року № 05-23/3070 "Щодо призначення повторного автоматичного розподілу справ" та протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.11.2017 року, справа № 910/2866/17 передана для розгляду судді Мандриченку О. В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.11.2017 року справу № 910/2866/17 прийнято до свого провадження суддею Мандриченком О. В., слухання справи призначено на 16.01.2018 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.01.2018 року ухвалено розгляд справи №910/2866/17 здійснювати у порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 30.01.2018 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.01.2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу № 910/2866/17 до судового розгляду по суті.

У судових засіданнях 30.01.2018 р. та 27.02.2018 р. оголошувалась перерва у справі.

У судовому засіданні 13.03.2018 р. представник позивача підтримав позовні вимоги.

Представники відповідачів проти задоволення позову заперечували, у задоволенні позову просили відмовити з підстав, викладених у своїх письмових поясненнях по справі.

Дослідивши наявні в справі матеріали, заслухавши пояснення представників позивача та відповідачів, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В

07 жовтня 2016 року о 13:30 у мережі Інтернет на веб-сайті інформаційного агентства Українські національні новини у вигляді, доступному для публічного ознайомлення, було розміщено статтю під назвою "У київському хлібі виявлено плісняві гриби" (адреса веб-сторінки - http://www.unn.com.ua/uk/news/1608088-u-kiyivskomu-khlibi-viyavleno-plyasnvavi-gribi).

У зазначеній статті вказано що "У рамках соціального експерименту з дослідження якості продуктів харчування, що продається в столичних торгових мережах, журналісти УНН спільно із представниками Державного центру сертифікації та експертизи сільськогосподарської відібрали зразки хлібної продукції низки українських виробників.

Так, загалом було відібрано 10 зразків хлібної продукції в двох супермаркетах міста Києва, а саме:

1. Хліб білковий Київський. ДСТУ 7517:2014, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/277 від 20/09/2016, протокол №4133 від 30.09.2016;

2. Хліб прибалтійський Темний (заварний хліб з житнього та пшеничного борошна). ДСТУ 4583:2006, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/278 від 20/09/2016, протокол №4134 від 30.09.2016;

3. Хліб прибалтійський Світлий (заварний хліб з житнього та пшеничного борошна). ДСТУ 4583:2006, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/279 від 20/09/2016, протокол №4135 від 30.09.2016;

4. Булочки "Малятко". Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/128 від 20/09/2016, протокол №4136 від 30.09.2016;?

5. Хліб-кулич пшеничний. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/127 від 20/09/2016, протокол №4137 від 30.09.2016;

6. Рогалик з висівками. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/126 від 20/09/2016, протокол №4138 від 30.09.2016;

7. Рогалик з висівками. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/126 від 20/09/2016, протокол №4138 від 30.09.2016;

8. Батон-кулич звичайний. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/124 від 20/09/2016, протокол №4139 від 30.09.2016;

9. Хліб зерновий. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/125 від 20/09/2016, протокол №4140 від 30.09.2016;

10. Хліб Білоруський. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/122 від 20/09/2016, протокол №4141 від 30.09.2016.

Відібрані зразки продукції були направлені до акредитованої та незалежної лабораторії Державного центру сертифікації та експертизи сільськогосподарської продукції з метою перевірки їх на вміст мікотоксинів та пліснявих грибів.

Так, наявність пляснявих грибів лабораторія виявила у такій продукції:

1. Хліб білковий Київський. ДСТУ 7517:2014, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/277 від 20/09/2016; плясняві гриби: Виявлено 2,3*102 КУО/г, протокол №4133 від 30.09.2016;

2. Хліб прибалтійський Світлий (заварний хліб з житнього та пшеничного борошна). ДСТУ 4583:2006, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/279 від 20/09/2016, плясняві гриби: Виявлено 1,7*102 КУО/г, протокол №4135 від 30.09.2016;

3. Рогалик з висівками. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/126 від 20/09/2016, Плясняві гриби: Виявлено 1,2*102 КУО/г, протокол №4138 від 30.09.2016.

Разом з тим, у всіх відібраних десяти зразках хлібної продукції мікотоксинів (Афлатоксин В1, Зеараленон, Вомітоксин) не виявлено (менше межі чутливості методу вимірювань)".

Публічне акціонерне товариство "Київхліб", вважаючи наведену в статті інформацію недостовірною та упередженою, такою, що містить ознаки дискредитації ПАТ "Київхліб", звернулось до суду з даним позовом до Державного підприємства "Державний центр сертифікації і експертизи сільськогосподарської продукції" (відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНСТВО "УНН" (відповідач-2), з вимогами про визнання відкликаними протоколів випробувань та спростування недостовірної інформації.

У поданому позові (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 04.04.2017 р.), ПАТ "Київхліб" просить суд:

- визнати протоколи випробувань № 4133 від 30.09.2016 p., № 4134 від 30.09.2016 p., № 4135 від 30.09.2016 р, №4136 від 30.09.2016 року, № 4137 від 30.09.2016 p., №4138 від 30.09.2016р., № 4139 від 30.09.2016 p., № 4140 від 30.09.2016 року, № 4141 від 30.09.2016 року, № 4142 від 30.09.2016 року ДП "Державний центр сертифікації і експертизи сільськогосподарської продукції" відкликаними;

- визнати недостовірною інформацію, що викладена у статті інформаційного агентства УНН "У київському хлібі виявлено плісняві гриби" (адреса веб-сторінки http://www.unn.com.ua/uk/news/1608088-u-kiyivskomu-khlibi-viyavleno-plyasnvavi-gribi) та зобов'язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Інформаційне агенство "УНН" спростувати протягом трьох днів з дня набрання рішенням суду законної сили недостовірну інформацію шляхом розміщення на офіційному сайті http://www.unn.com.ua тим же шрифтом у тій же рубриці - "Ексклюзивні новини" під заголовком - "Спростування" статті наступного змісту:

"Повідомлення про раніше опубліковану нами недостовірну інформацію: інформаційне агентство УНН повідомляє, що інформація, яка викладена у статті "У київському хлібі виявлено плісняві гриби", про те, що наявність пліснявих грибів лабораторія виявила у такій продукції: 1. Хліб білковий Київський. ДСТУ 7517:2014, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/277 від 20/09/2016; плісняві гриби: Виявлено 2,3*102 КУО/г, протокол №4133 від 30.09.2016; 2. Хліб прибалтійський Світлий (заварний хліб з житнього та пшеничного борошна). ДСТУ 4583:2006, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/279 від 20/09/2016, плісняві гриби: Виявлено 1,7*102 КУО/г, протокол №4135 від 30.09.2016; 3. Рогалик з висівками. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/126 від 20/09/2016, Плісняві гриби: Виявлено 1,2*102 КУО/г, протокол №4138 від 30.09.2016." та про те, що "виробником Хліб-кулич пшеничний та Батон-кулич звичайний є ПАТ "Київхліб" є недостовірною.

Редакція звертає увагу інших ЗМІ, які зробили посилання на УНН та опублікували аналогічну інформацію - поширені УНН дані підлягають спростування.".

Як вбачається з матеріалів справи, у спірній статті наводяться результати дослідження ДП "Державний центр сертифікації та експертизи сільськогосподарської продукції" 10 зразків хлібної продукції, які були відібрані в двох супермаркетах Києва, які відображені у протоколах випробувань, а саме: № 4133 від 30.09.2016р., № 4134 від 30.09.2016 p., № 4135 від 30.09.2016 р.,№ 4136 від 30.09.2016 p., № 4137 від 30.09.2016 р, №4138 від 30.09.2016 p., № 4139 від 30.09.2016 p., №4140 від 30.09.2016 p., № 4141 від 30.09.2016 р. Висновки про наявність у продукції ПАТ "Київхліб" пліснявих грибів містяться у проколах випробувань № 4133 від 30.09.2016 року, № 4135 від 30.09.2016 року, № 4138 від 30.09.2016 року.

Позивач вважає інформацію щодо виявлення лабораторією пліснявих грибів у продукції ПАТ "Київхліб", викривленою, неповною, неточною, а тому недостовірною та такою, що принижує та негативно впливає на ділову репутацію ПАТ "Київхліб", оскільки, в свою чергу, базується на неповній інформації, яка містить у протоколах випробувань ДП "Державного центру сертифікації та експертизи сільськогосподарської продукції".

Так, позивач зазначає, що відомості, відображені у протоколах № 4133 від 30.09.2016 p., № 4135 від 30.09.2016 р, №4136 від 30.09.2016 року, № 4137 від 30.09.2016 p., №4138 від 30.09.2016р„ № 4139 від 30.09.2016 p., № 4140 від 30.09.2016 року є неповними та такими, що не відповідають дійсності, у зв'язку з недотриманням методики відбору продукції, що передбачена чинним законодавством та проведенням дослідження продукції на відповідність мікробіологічним показникам в той час, як для цієї категорії продукції законодавством не встановлено вимог щодо контролю за такими показниками, а тому вона не підлягає перевірці.

Як зазначає позивач, виробництво хлібобулочної продукції здійснюється у відповідності до державних стандартів України (ДСТУ). У ДСТУ встановлені мікробіологічні критерії безпечності харчових продуктів, які включають і норми вмісту пліснявих грибів.

Так, у протоколі № 4133 від 30.09.2016 р. відображено результати дослідження хлібу білкового Київського ( термін придатності - 48 год.) за ДСТУ 7517:2014 "Хліб з пшеничного борошна". Проте, у ДСТУ 7517:2014 мікробіологічні показники (показники пліснявих грибів) нормуються тільки для продукції з терміном реалізації понад 48 годин.

Також було проведено дослідження булочки "Малятко" (термін придатності - 72 год., ДСТУ 4585:2006 "Вироби хлібобулочні здобні") на вміст пліснявих грибів ( протокол № 4136 від 30.09.2016 р). Проте, у ДСТУ 4585:2006 передбачено проведення контролю за мікробіологічними показниками (показниками пліснявих грибів) для виробів хлібобулочних здобних, термін придатності до споживання яких понад три доби.

Проте, у протоколі № 4140 від 30.09.2016 р. проведено дослідження хлібу зернового (термін придатності - 48 год., ДСТУ 7517:2014 "Хліб з пшеничного борошна"), при чому ДСТУ 7517:2014 мікробіологічні показники (показники пліснявих грибів) нормуються тільки для продукції з терміном реалізації понад 48 годин.

У протоколі випробувань №4138 від 30.09.2016 року зазначені результати дослідження Рогалику з висівками Київського (термін придатності - 48 год). У цьому протоколі нормативний документ на об'єкт випробування вказаний як ДСТУ 4585:2006 "Вироби хлібобулочні здобні". Проте це не відповідає дійсності, оскільки Рогалик з висівками Київський виготовляється за ДСТУ 4587:2006 "Вироби булочні". У свою чергу, у ДСТУ 4587:2006 мікробіологічні показники нормуються для виробів з терміном придатності понад дві доби.

Таким чином, позивач стверджує, що ДП "Державний центр сертифікації і експертизи сільськогосподарської продукції" неправомірно здійснює посилання на ДСТУ 7517:2014, 4585:2006, як на нормативні документи на об'єкти випробування, оскільки цими ДСТУ встановлено, що контроль за мікробіологічними показниками проводиться для продукції з визначеним терміном придатності - понад дві та три доби відповідно. Продукція позивача не відповідає даному критерію, оскільки термін придатності досліджуваної продукції є меншим - 48 та 72 години відповідно. Відтак, позивач зазначає, що результати такої експертизи, відображені у спірних протоколах, не мають юридичного значення, адже не зрозуміло відповідно до яких нормативів та документів відбувалось проведення дослідження, а посилання в протоколах випробувань на зазначені ДСТУ не відповідає дійсності, оскільки вони не містять нормативів щодо проведення дослідження для продукції з терміном придатності 48 і 72 год.

Після ознайомлення зі спірною статтею, позивачем у санітарно-бактеріологічній лабораторії ПАТ "Київхліб" було проведено перевірку зразків продукції, у якій, за даними статті, нібито було виявлено плісняві гриби, а перевірені зразки продукції відповідають вимогам нормативної документації за мікробіологічними показниками.

У подальшому, Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві було розпочато перевірку ПАТ "Київхліб", за результатами проведення якої не було виявлено порушення вимог законодавства з боку ПАТ "Київхліб", що відображено в акті Головного управління Держпродспоживслужби у м. Києві № 07/243 від 08.11.2016 р. У вказаному акті також зазначено, що термін реалізації "рогалик з висівками Київський", та "Хліб білковий Київський" - 48 год, тому дані позиції не підлягають дослідженню на плісняві гриби; відтак, позивач стверджує, що інформація, викладена у спірній статті щодо даних лабораторного дослідження хлібобулочних виробів не знайшла свого підтвердження та фактично була спростована зазначеним актом ГУ Держпродспоживслужби у м. Києві.

Крім того, з боку відповідача 2 було допущено ряд значних порушень, що призвели до спотворення дослідження, зокрема, недотримання порядку відбору продукції, неправомірне посилання на ДСТУ, неправильне зазначення назв продукції, що виготовляється позивачем.

Також, в актах відбору зразків продукції не зафіксовано чи було дотримано відповідачем-1 необхідних умов зберігання при транспортуванні продукції від місця відбору до місця проведення дослідження, хоча умови зберігання призводять до негативної зміни якісних показників продукції.

Позивач також вказує, що відповідно до тимчасових гігієнічних нормативів вмісту мікроорганізмів в хлібі та хлібо-булочних виробах, затвердженого Постановою Міністрерства охорони здоров'я України №30 від 25.07.2002 року передбачено, що для проведення досліджень хліб та хлібо-булочні вироби відбираються безпосередньо на виробництві за ГОСТ 26668-85 продукты пищевые и вкусовые. Методы отбора проб для микробиологических анализов, проте, відбір продукції здійснювався не на виробництві позивача, а у супермаркеті, без представників позивача, без залишення контрольного зразка відібраної продукції позивачу.

Недотримання законодавчо встановленого порядку відбору продукції для проведення експертизи якісних показників продукції, на думку позивача, не дозволяють об'єктивно і повно відобразити інформацію про відібрану продукцію.

Відповідачі, заперечуючи проти позову, зазначають, що дослідження продукції позивача проводилось належним чином; висновки, складені за результатами проведеного дослідження, відповідають дійсності, відповідач-1 мав повноваження на проведення спірних досліджень.

Дослідивши зібрані у матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У ч. 2 цієї ж статті встановлено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 200 Цивільного кодексу України інформацією є будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді. Суб'єкт відносин у сфері інформації може вимагати усунення порушень його права та відшкодування майнової і моральної шкоди, завданої такими правопорушеннями.

Статтею 5 Закону України "Про інформацію" визначено, що кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Діяльність інформаційних агентств - це збирання, обробка, творення, зберігання, підготовка інформації до поширення, випуск та розповсюдження інформаційної продукції.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про інформацію", право на інформацію охороняється законом. Ніхто не може обмежувати права особи у виборі форм і джерел одержання інформації, за винятком випадків, передбачених законом.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, інформація, відображена у протоколах № 4137 від 30.09.16 та 4139 від 30.09.16 р., складених за результатами проведення випробування продукції "хліб-кулич пшеничний" та "батон-кулич звичайний", не відповідає дійсності, оскільки ПАТ "Київхліб" не являється виробником зазначених товарів.

Відповідно, недостовірною є і поширена відповідачем 1 у спірній статті інформація про ПАТ "Київхліб", як виробника продукції "хліб-кулич пшеничний" та "батон-кулич звичайний".

Таким чином, зазначені відомості підлягають визнанню недійсними та спростуванню, у зв'язку з чим суд задовольняє позовні вимоги ПАТ "Київхліб" у цій частині.

Щодо решти позовних вимог, суд зазначає наступне.

Позивач стверджує, зокрема, про порушення з боку Державного підприємства "Державний центр сертифікації і експертизи сільськогосподарської продукції", що полягали у застосуванні ДСТУ, що не можуть застосовуватись до досліджуваної продукції, недотримання порядку відбору зразків для випробування, відсутність відомостей щодо умови зберігання та транспортування продукції, а також про відсутність повноважень на перевірку продукції позивача вимогам закону.

Проте, позивачем не враховано, що дослідження ДП "Державний центр сертифікації і експертизи сільськогосподарської продукції", проводилось вказаним підприємством не як органом, який здійснює функції контролю за якістю товарів, а як юридичною особою, що має технічні можливості та потужності для проведення лабораторних досліджень на замовлення будь-яких осіб. При цьому, будь-яких доказів, що можуть спростувати відомості зазначені у спірних Протоколах випробувань, матеріали справи не містять.

Порядок відбору зразків продукції для визначення її якісних показників (затверджений Постановою Кабінету Міністрів України № 1280 від 31.10.2007 року), на який посилається позивач, не може розповсюджуватись на дії суб'єкту в межах соціального проекту (в цьому випадку соціальний експеримент - дослідження якості продуктів харчування (хлібної продукції), що продається в столичних торгових мережах), оскільки відповідно до п. 1 вказаного Порядку, він визначає механізм здійснення органами державного нагляду (контролю) відбору зразків продукції у суб'єктів господарювання для проведення експертизи (випробування). Проте, відповідачі у цій справі не є органами державного нагляду (контролю), в розумінні Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

З листа Державного підприємства "Державний центр сертифікації і експертизи сільськогосподарської продукції" від 20.10.2016р. № 145/6-188 вбачається, що відбір проб виконувався з торговельної вітрини персоналом лабораторії, який уповноважений на даний вид діяльності і має необхідну кваліфікацію. Транспортування продукції відбувалося за допомогою термосумки. Всі відібрані зразки були запаковані промисловим шляхом в фірмову упаковку. Цілісність упаковки оцінювалась під час відбору проб та реєстрації в лабораторії візуальним методом.

Таким чином, оцінка зразків за зовнішніми ознаками, перевірка цілісності упаковки продукції та транспортування зразків до експертної установи здійснювалися експертами відповідача 2 в межах відповідної кваліфікації працівників випробувальної лабораторії, яка підтверджена відповідними атестатами та свідоцтвами державних органів.

Випробувальна лабораторія відповідача 2 акредитована Національним агентством з акредитації України, про що свідчить атестат акредитації від 21.06.16 № 2Н1145. Компетентність відповідача 2 щодо можливості проведення досліджень в своїх лабораторіях також підтверджується свідоцтвом про атестацію лабораторій Державного підприємства "Державний центр сертифікації і експертизи сільськогосподарської продукції" від 20.08.2015р. № А15-018 Державною інспекцією сільського господарства та свідоцтвом про атестацію від 28.12.2015р. № 70А-133-15 ДП «Київоблстандартметрологія».

Помилка у двох (від 30.09.2016 № 4137 та № 4139) з десяти протоколах випробувань продукції щодо найменування виробника досліджених зразків не може свідчити про некомпетентність експертизи, оскільки не стосується безпосередньої методики дослідження.

Позивач, всупереч ст. 74 ГПК України, висновки експертизи, проведеної Державним центром сертифікації та експертизи сільськогосподарської продукції, будь-яким чином не спростував під час судового розгляду, не надав належних доказів які б вказували на порушення порядку транспортування, зберігання, реалізації хлібопродуктів.

При цьому, результати перевірки проведеної Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві (Акт №07/243 від 08.11.2016 року), не можна вважати належним та допустимим доказом у справі, в силу того, що вказана перевірки була проведена пізніше (після отримання результатів експертизи Державного центру сертифікації та експертизи сільськогосподарської продукції).

Також позивачем під час розгляду справи не було надано будь-яких доказів які б свідчили, що дії ТзОВ "Інформаційне агентство "УНН" спрямовані на дискредитацію позивача чи виходять за рамки соціального експерименту (проекту) щодо встановлення якості продуктів харчування (хлібної продукції), що продаються в столичних торгових мережах.

За приписами ч. 1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про недоведеність тверджень позивача про недостовірність поширеної відповідачами інформації щодо продукції, виробленої ПАТ "Київхліб", що відображена у протоколах ДП "Державний центр сертифікації і експертизи сільськогосподарської продукції" № 4133 від 30.09.2016 p., № 4134 від 30.09.2016 p., № 4135 від 30.09.2016 р., №4136 від 30.09.2016 р., №4138 від 30.09.2016 р., № 4140 від 30.09.2016 р., № 4141 від 30.09.2016 р. та № 4142 від 30.09.2016 р.

За таких обставин, суд задовольняє позовні вимоги про визнання недостовірною інформації, поширеної ТОВ "Інформаційне агенство "УНН" про те, що позивач являється виробником продукції "Хліб-кулич пшеничний" та "Батон-кулич звичайний"; та про зобов'язання ТОВ "Інформаційне агенство "УНН" спростувати недостовірну інформацію. У задоволенні решти позовних вимог суд відмовляє з підстав їх недоведеності та невідповідності зібраним у матеріалах справи доказам.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача 1.

Керуючись статтями 129, 232, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва -

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити частково.

2. Визнати недостовірною інформацію, поширену Товариством з обмеженою відповідальністю "Інформаційне агенство "УНН" (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 6, офіс 5; ) в мережі Інтернет на веб-сайті інформаційного агентства Українські національні новини у вигляді, доступному для публічного ознайомлення, у статті під назвою "У київському хлібі виявлено плісняві гриби" (адреса веб-сторінки - http://www.unn.com.ua/uk/news/1608088-u-kiyivskomu-khlibi-viyavleno-plyasnvavi-gribi), про те, що виробником товарів "Хліб-кулич пшеничний" та "Батон-кулич звичайний" є Публічне акціонерне товариство "Київхліб".

3. Зобов'язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Інформаційне агенство "УНН" (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 6, офіс 5; ) спростувати недостовірну інформацію шляхом оприлюднення повідомлення у наступному вигляді: "Повідомлення про раніше опубліковану інформацію в статті "У київському хлібі виявлено плісняві гриби". Інформація, що ПАТ "Київхліб" є виробником "Хліб-кулич пшеничний" та "Батон-кулич звичайний", є недостовірною".

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Інформаційне агенство "УНН" (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 6, офіс 5; ) на користь Публічного акціонерного товариства "Київхліб" (04080, м. Київ, вул. Межигірська, 83; ) 3 200 (три тисячі двісті) грн. 00 коп. судового збору.

5. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

6. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Суддя О.В. Мандриченко

Дата складання рішення 16.03.2018 р