ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

28.02.2018

Справа № 910/1738/18

Суддя Кирилюк Т.Ю., розглянувши клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Полонський щебневий кар`єр» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції по справі № 910/1738/18 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Полонський гранітний кар`єр» до державної служби геології та товариства з обмеженою відповідальністю "Полонський щебеневий кар'єр" про визнання спеціального дозволу недійсним

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю “Полонський гранітний кар`єр” звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до державної служби геології та надр України, третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю "Полонський щебневий кар`єр” про визнання протиправним та скасування наказу державної служби геології та надр України від 17.10.2017 № 445 "Про продовження строку дії спеціальних дозволів на користування надрами" в частині продовження товариству з обмеженою відповідальністю "Полонський щебневий кар`єр” дії спеціального дозволу № 399 від 20.12.1995 на користування надрами Полонського родовища мігматитів та гранітів.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.01.2018 провадження у справі №826/13663/17 закрито на підставі пункту 1 частини першої статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з тим, що справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства. В зазначеній ухвалі суд дійшов висновку про те, що дану справу належить розглядати в порядку господарського судочинства, у зв`язку з чим Товариство з обмеженою відповідальністю “Полонський гранітний кар`єр” звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до державної служби геології та надр України та товариства з обмеженою відповідальністю "Полонський щебневий кар`єр” про визнання протиправним та скасування спеціального дозволу № 399, виданий ТОВ "Полонський щебневий кар`єр” на користування надрами Полонського родовища мігматитів та гранітів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.02.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/1738/18. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 20.03.2018.

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 26.02.2018 та 27.02.2018 від представника Відповідача2 надійшли клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції по справі № 910/1738/18, які за своїм змістом є тотожними.

За змістом частини сьомої статті 11 Закону України “Про судоустрій і статус суддів” учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов'язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

При цьому, відповідно до статті 197 Господарського процесуального кодексу України Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов'язковою. Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом.

У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов’язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніше як за п’ять днів до відповідного судового засідання.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає господарську справу.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв’язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров'я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов'язковою.

Призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватись у виключних випадках, коли за об'єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості приймати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Однак, заявником (Відповідачем-2) не надано суду жодних обґрунтувань та доказів на підтвердження тієї обставини, що за об’єктивних причин представники товариства з обмеженою відповідальністю «Полонський щебневий кар`єр» позбавлені можливості приймати участь у судовому засіданні, призначеному на 20.03.2018 о 09:50 у Господарському суді міста Києва.

Проведення відеоконференції позбавляє можливості учасника процесу, який за допомогою відеоконференції бере участь у засіданні суду, подати докази під час судового засідання, знайомитись з матеріалами справи, брати участь в огляді наданих іншою стороною документів. До того ж, під час судового засідання особа, що бере участь у засіданні, встановлюється судом, що розглядає справу, за оригіналом документа, який пред'являється суду. У випадку участі особи у відеоконференції можливість суду перевірити особу стає проблематичною. Тобто, всі ці обставини ведуть до звуження обсягу реалізації прав учасників судового процесу, а тому призначення судового засідання у режимі відеоконференції повинно здійснюватись у виключних випадках, коли за об’єктивних причин учасник процесу не може брати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи. Також суд вважає, що проведення судового засідання у цій справі в режимі відеоконференції може значно ускладнити розгляд справи та збільшить час проведення судового засідання.

Судом також враховано те, що обмежені технічні можливості Господарського суду міста Києва на проведення судових засідань в режимі відеоконференції, оскільки на даний час в суді наявні лише два зали судового засідання, обладнані технічними засобами для проведення судового засідання в режимі відеоконференції, зі щільним графіком проведення судових засідань, оскільки ухвали про проведення судових засідань в режимі відеоконференції надходять з усіх регіонів України.

Одночасно, суд зазначає, що в разі неможливості направити уповноваженого представника в судове засідання 20.03.2018, Відповідач-2 не позбавлений права направити в судове засідання письмові пояснення, в яких викласти свою правову позицію, разом з клопотанням про розгляд справи за відсутності його представника.

Крім того, у поданому клопотанні Відповідач-2 просив суд зобов’язати Позивача надіслати копію позовної заяви з доданими до неї документами товариству з обмеженою відповідальністю «Полонський щебневий кар`єр».

Розглянувши подане клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення, оскільки в матеріалах справи містяться належні докази відправлення позовної заяви з додатками на адресу останнього. Крім того, Відповідач-2 не позбавлений права ознайомитися з матеріалами справи № 910/1738/18.

На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Полонський щебневий кар`єр» про участь Відповідача-2 (представника) у судовому засіданні в режимі відеоконференції по справі № 910/1738/18, проведення якої доручити Господарському суду Хмельницької області - відмовити.

2. У задоволенні клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Полонський щебневий кар`єр» про зобов’язання Позивача надіслати копію позовної заяви з доданими до неї документами – відмовити.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя                                                                                           Т.Ю.Кирилюк