ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

19.02.2018

Справа № 910/1649/18

Суддя Картавцева Ю.В., розглянувши матеріали

за позовом Керівника Красноармійської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Департаменту житлово-комунального господарства Донецької обласної адміністрації

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі Строй"

про стягнення 283 989,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Красноармійської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Департаменту житлово-комунального господарства Донецької обласної адміністрації звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі Строй" про стягнення 283989,00 грн. невикористаного авансу за договором підряду №396 від 16.06.2017.

Дослідивши подані матеріали, суд дійшов до висновку, що вказаний позов підлягає поверненню на підставі п. 4 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з положеннями статті 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функції представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу (ч. 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст.23 Закону України “Про прокуратуру” представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (ч.1). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (ч.3). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб'єктом владних повноважень (ч.4).

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 з урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо.

Поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" означає орган, на який державою покладено обов'язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Рішенням Конституційного Суду України від 08.04.1999 року № 3-рп/99 також встановлено, що прокурори подають до господарського суду позови саме в інтересах держави, а не в інтересах підприємств, установ і організацій незалежно від їх підпорядкування і форм власності.

Звертаючись до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Департаменту житлово-комунального господарства Донецької обласної адміністрації, Керівник Красноармійської місцевої прокуратури Донецької області обґрунтував наявність підстав для здійснення представництва з огляду на нездійснення позивачем заходів щодо стягнення з відповідача невикористаного авансу за договором підряду через відсутність бюджетного фінансування на сплату судового збору за подання позову.

Так, з матеріалів поданого позову вбачається, що спірні правовідносини виникли на підставі договору підряду №396 від 16.06.2017 та в процесі здійснення сторонами господарської діяльності.

Тобто, взаємовідносини між Департаментом житлово-комунального господарства Донецької обласної адміністрації та Товариством з обмеженою відповідальністю "Профі Строй" є господарськими правовідносинами саме між юридичними особами при здійсненні ними своєї господарської діяльності і направленні на досягнення саме майнового інтересу юридичної особи.

Так, наявність у державної установи певних функцій, спрямованих на захист загальнодержавних інтересів, в свою чергу, не свідчить, що вся діяльність такої установи направлена саме на їх реалізацію.

Крім того, суд звертає увагу, що прокурором не доведено жодними доказами, що Департамент житлово-комунального господарства Донецької обласної адміністрації, в особі якого в інтересах держави звернувся Керівник Красноармійської місцевої прокуратури Донецької області з даним позовом до суду, не має можливості для самостійного захисту своїх прав за договором підряду.

Так, викладені у позові твердження прокурора про відсутність бюджетного фінансування для самостійного подання Департаментом відповідного позову до суду не підтверджуються жодними доказами, тоді-як у листі Департаменту від 22.12.2017 №01-2135-04, адресованому заступнику прокурора прокуратури Донецької області, зазначено, що на даний час Департамент не звертався до суду з позовами щодо стягнення з ТОВ «Профі Строй» заборгованості за договором підряду №396 від 16.06.2018 та не брав участь у судових засіданнях з зазначених питань.

Так, суд зазначає, що жодних посилань Департаменту на відсутність бюджетного фінансування для судового захисту своїх прав у листі від 22.12.2017 №01-2135-04 здійснено не було, жодних нормативних обґрунтувань щодо такої відсутності (відсутності бюджетного призначення грошових коштів для сплати судового збору тощо) прокурором у позові також не наведено.

Відтак, саме лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, неналежним чином здійснює відповідні повноваження захисту державних інтересів, не достатньо для прийняття судом цієї заяви, оскільки за змістом абз. 2 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва.

Більше того, суд зазначає, що відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень.

Так, прокурором долучено до позову повідомлення про представництво інтересів держави від 05.02.2018 №(05-89)вих.-18, адресоване в.о. начальника Департаменту житлово-комунального господарства Донецької обласної адміністрації, однак, прокурором не надано жодних доказів вручення такого повідомлення вказаній особі.

Суд зазначає, що фактична наявність у матеріалах позову документа, іменованого повідомленням про представництво інтересів держави, не може свідчити про фактичне здійснення повідомлення відповідної особи про представництво в розумінні ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

З огляду на наведене, позов прокурора підлягає поверненню на підставі п. 4 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

В той же час, суд наголошує, що відповідно до ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Керівника Красноармійської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Департаменту житлово-комунального господарства Донецької обласної адміністрації повернути.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя                                                                                           Ю.В. Картавцева