ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

23.02.2018

Справа № 910/2052/18

Суддя господарського суду міста Києва Босий В.П., розглянувши

позовну заяву

Компанії «Артпрогруп ЛТД»

до

Дочірнього підприємства «Край Проперті»

про

визнання права власності та зобов’язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Компанія «Артпрогруп ЛТД» звернулася до господарського суду міста Києва з позовом до Дочірнього підприємства «Край Проперті» про:

- скасування запису про право власності відповідача на нежилий будинок - громадський центр з об’єктами (в літ. А) загальною площею 28 539,50 кв.м, розташований за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, будинок 13-Б;

- визнання за позивачем права власності на нежилий будинок - громадський центр з об’єктами (в літ. А) загальною площею 28 539,50 кв.м, розташований за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, будинок 13-Б;

- зобов’язання відповідача виконати умови договору комісії №к-кн-13 від 13.01.2004 р. та передати позивачу за актом приймання-передачі нежилий будинок - громадський центр з об’єктами (в літ. А) загальною площею 28 539,50 кв.м, розташований за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, будинок 13-Б.

Суд відзначає, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

До позовної заяви позивачем додано заяву про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у даній справі, дослідивши яку суд приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Тобто, вказаною нормою визначено вичерпний перелік умов, за яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, з якого вбачається, що такі умови пов’язані з позивачем, який є фізичною особою, тоді як дану позовну заяву подано юридичною особою, що унеможливлює відстрочення або розстрочення сплати судового збору за подачу такої позовної заяви, а заява позивача про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з п. 2.2.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов'язаннях (у тому числі в зв'язку з вимогами, заснованими на приписах частини п'ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви, вона містить дві немайнові (скасування запису про право власності відповідача та зобов’язання відповідача виконати умови договору комісії) та одну майнову (визнання за позивачем права власності на нежилий будинок) вимогу.

За таких обставин, за подання даної позовної заяви позивач має сплати судовий збір у розмірі 3 524,00 грн. (за немайнові вимоги) та 616 700,00 грн. (за майнову вимогу), в той час як позивачем до матеріалів справи долучено квитанцію №0.0.970838431.1 від 21.02.2018 р. про сплату судового збору у розмірі 5 286,00 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Натомість, докази сплати судового збору у встановленому законом порядку і розмірі в матеріалах позовної заяви відсутні, а в задоволенні клопотання позивача про відстрочку сплати судового збору судом відмовлено.

Таким чином, позивач не виконав вимоги ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, оскільки не надав доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Крім того, згідно із ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 91 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до п. 5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації», затвердженого Наказом Держспоживстандарту України № 55 від 07.04.2003 відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23.

Подані сторонами копії документів, виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо), засвідчуються підписом особи, яка їх виготовила або яка перевірила їх на відповідність оригіналам, із зазначенням її прізвища, ініціалів та посади (якщо вона є посадовою особою) та з прикладенням печатки (за її наявності) (ч. 5 п. 2.2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» №18 від 26.12.2011).

В той же час, додані позивачем до позовної заяви копії письмових доказів не завірені належним чином відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява Компанії «Артпрогруп ЛТД» підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд –

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяви Компанії «Артпрогруп ЛТД» про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2. Позовну заяву Компанії «Артпрогруп ЛТД» до Дочірнього підприємства «Край Проперті» про визнання права власності та зобов’язання вчинити дії залишити без руху.

3. Зобов’язати Компанію «Артпрогруп ЛТД» протягом п’яти днів з дня вручення даної ухвали:

- надати документи, які підтверджують сплату судового збору за подання даного позову у розмірі 614 938,00 грн.;

- належним чином завірені копії письмових доказів додатних до позовної заяви.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя                                                                                                      В.П. Босий