КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" лютого 2018 р. Справа№ 910/7247/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Алданової С.О.

суддів: Мартюк А.І.

Зубець Л.П.

секретар судового засідання Шмиговська А.М.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання

розглянувши апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Диженю Плаза» та ОСОБА_2

на рішення господарського суду міста Києва від 25.09.2017 р.

у справі №910/7247/17 (суддя Літвінова М.Є.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Диженю Плаза»

до 1) Державного підприємства «Сетам»

2) Міністерства юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів:

1) ОСОБА_2

2) Публічне акціонерне товариство «Універсал Банк»

3) приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Скутельник Інна Анатоліївна

про визнання електронних торгів недійсними, скасування Протоколу про проведення електронних торгів, скасування Акта про реалізацію предмета іпотеки, скасування Свідоцтва про придбання нерухомого майна на аукціоні, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень

ВСТАНОВИВ :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Диженю Плаза» звернулось до господарського суду міста Києва з позовною заявою до Державного підприємства «Сетам» та Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання недійсними електронних торгів з реалізації 80/125 часток нежитлових приміщень, що знаходяться за адресою: Вінницька область, м. Вінниця, вул. Гонти, б/н, за стартовою ціною продажу 2396155,00 грн., проведених Державним підприємством «Сетам» в період часу з 09.00 год. 15.11.2016 по 22.00 год. 17.11.2016 р.; скасування Протоколу № 212781 від 17.11.2016 р. проведення електронних торгів з реалізації вищезазначених нежитлових приміщень; скасування акта про реалізацію предмета іпотеки від 25.11.2016 р., складеного головним державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Артемчуком Т.В. та затвердженого заступником директора Департаменту - начальником Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Крайчинським С.С.; скасування Свідоцтва про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації заставленого майна, серія та номер 5375, виданого 30.11.2016 р. приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Скутельник І.А.; скасування рішення приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Скутельник І.А. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 32678115 від 01.12.2016 р.

Позовна заява мотивована безпідставним зупиненням електронних торгів за лотом №172123, а також затягуванням відповідачем 1 своєчасного проведення спірних електронних торгів що призвело до відсутності конкурентної участі в процедурі придбання майна та реалізації спірного майна за початковою ціною єдиному учаснику електронних торгів.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 05.05.2017 р. залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ОСОБА_2, ПАТ «Універсал Банк», приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Скутельник І.А.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 03.07.2017 р. замінено неналежного відповідача-2 - Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України на належного - Міністерство юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби.

Рішенням господарського суду міста Києва від 25.09.2017 р. в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Рішення суду першої інстанції обґрунтовано тим, що порушення під час проведення оспорюваних торгів не мали суто формального характеру, оскільки в даному випадку безпідставне зупинення проведення електронних торгів призвело до відсутності конкурентної участі у придбанні майна та його реалізації за початковою ціною, що прямо впливає на права позивача як іпотекодавця. Таким чином, оскільки оспорювані електронні торги були проведені з порушеннями встановленого діючим законодавством порядку, які вплинули на результат цих торгів та порушили права і законні інтереси позивача, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що заявлені позивачем позовні вимоги є обґрунтованими та підтверджені наявними в матеріалах справи доказами. Судом першої інстанції встановлено, що позивач звертаючись до суду з даною позовною заявою (позов було подано 04.05.2017 р., що підтверджується відтиском штемпеля відділу діловодства суду), пропустив передбачений законом тримісячний строк позовної давності. Посилання позивача на те, що саме в межах розгляду справи №902/101/16 господарським судом Вінницької області йому стало відомо про обставини, які стали підставою для звернення до суду з даним позовом, суд вважає безпідставними та до уваги не приймає, оскільки позивач, як боржник у виконавчому проваджені, мав право та можливість своєчасно ознайомитись з матеріалами виконавчого провадження та здійснити захист своїх прав та законних інтересів шляхом звернення до суду з позовною заявою у встановлений строк із зазначенням всіх матеріально-правових підстав.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ОСОБА_2 звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить змінити вказане рішення в частині правового обґрунтування, відмовивши в задоволенні позовних вимог з підстав їх необґрунтованості, відсутності порушень, що могли вплинути на результат торгів та відсутності порушень прав позивача.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що рішення суду першої інстанції є по суті вірним, однак винесено на неправильних правових підставах. Вважає, що матеріалами справи підтверджується відсутність правових підстав для визнання недійсними торгів. Судом першої інстанції було безпідставно встановлено, що під час проведення торгів відбулось будь-яке порушення прав позивача чи інших осіб.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з неповним з'ясуванням обставин справи, що стосуються причин пропуску строку скороченої позовної давності, що призвело до неправильного застосування ч. 1 ст. 261 та ч. 5 ст. 267 ЦК України. Вважає, що строк позовної давності ним не пропущено, оскільки тримісячний строк позовної давності на оскарження електронних торгів з підстав незаконності їх зупинення розпочався 07.02.2017 р. і сплив 07.05.2017 р. Позов про визнання недійсними електронних торгів з підстав незаконного їх зупинення було подано у квітні 2017 р., тобто в межах строку скороченої позовної давності.

Представник позивача в судове засідання 19.02.2018 р. не з'явився, про причини неявки суд не повідомив. В ході розгляду даної справи в суді апеляційної інстанції представник позивача був присутнім у судових засіданнях та повністю підтримав доводи своєї апеляційної скарги, просив скаргу задовольнити, рішення скасувати, позов задовольнити. Також позивачем було долучено до матеріалів справи відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_2

Представник ОСОБА_2 в судовому засіданні повністю підтримав доводи, викладені в своїй апеляційній скарзі, просив скаргу задовольнити, змінити вказане рішення в частині обґрунтування, відмовивши в задоволенні позовних вимог з підстав їх необґрунтованості, відсутності порушень, що могли вплинути на результат торгів та відсутності порушень прав позивача. Проти доводів апеляційної скарги позивача заперечував, просив відмовити в її задоволенні. Також третьою особою 1 було долучено до матеріалів справи заперечення на апеляційну скаргу ТОВ «Диженю Плаза» та узагальнюючі пояснення у справі.

Представник відповідача 1 в судовому засіданні проти доводів апеляційної скарги позивача заперечував, просив відмовити в її задоволенні. Підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі ОСОБА_2, просив скаргу задовольнити, змінити вказане рішення в частині обґрунтування, відмовивши в задоволенні позовних вимог з підстав їх необґрунтованості, відсутності порушень, що могли вплинути на результат торгів та відсутності порушень прав позивача. Також представником відповідача 1 було долучено до матеріалів справи відзив на апеляційну скаргу ТОВ «Диженю Плаза».

Представник відповідача 2 в судове засідання 19.02.2018 р. не з'явився, про причини неявки суд не повідомив. В ході розгляду даної справи в суді апеляційної інстанції представник відповідача 2 був присутнім у судових засіданнях та проти доводів апеляційних скарг заперечував, просив відмовити в їх задоволенні, рішення залишити без змін. Також відповідачем 2 було долучено до матеріалів справи відзиви на апеляційні скарги ТОВ «Диженю Плаза» та ОСОБА_2

Представник ПАТ «Універсал Банк» в судове засідання 19.02.2018 р. не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.

Приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Скутельник І.А. в судове засідання 19.02.2018 р. не з'явився, проте в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без його участі. Також у вказаній заяві приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Скутельник І.А. повідомила, що при вирішенні справи покладається на розсуд суду.

19.02.2018 р. через відділ інформаційного забезпечення суду від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи для ознайомлення з відзивом ДП «Сетам» та надання необхідних пояснень щодо обставин, викладених у відзиві.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 202 ГПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав, зокрема, першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Колегія суддів, вислухавши думку представників сторін, які були присутні у судовому засіданні, визнає причини неявки представника позивача та неможливість завчасного ознайомлення з матеріалами справи неповажними, а відтак не знаходить підстав для задоволення вказаного клопотання. Крім того, колегія зазначає, що відзив, з яким хотів ознайомитись позивач, надійшов до суду ще у листопаді 2017 року.

Враховуючи те, що в матеріалах справи містяться докази належного повідомлення всіх учасників судового процесу про час та місце проведення судового засідання по розгляду апеляційної скарги, а строки розгляду апеляційної скарги обмежені ст. 273 ГПК України, колегія суддів, вважає можливим здійснити перевірку рішення суду першої інстанції у даній справі в апеляційному порядку без участі представників сторін, які не з'явились у судове засідання, оскільки відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів зазначає, що ухвалами Київського апеляційного господарського суду по даній справі явка сторін у судове засідання обов'язковою не визнавалась.

Зважаючи на те, що неявка представників сторін, які не з'явились у судове засідання не перешкоджає всебічному, повному та об'єктивному розгляду всіх обставин справи, апеляційний господарський суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», вводяться в дію зміни до відповідних процесуальних законів. Зокрема, відповідно до п. 9 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, який набрав чинності з 15.12.2017 р., справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких порушено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

З урахуванням викладеного, розгляд апеляційних скарг ТОВ «Диженю Плаза» та ОСОБА_2 здійснено за приписами ГПК України в новій редакції.

Розглянувши доводи апеляційних скарг, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, які були присутні у судовому засіданні, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апеляційний господарський суд вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Рішенням господарського суду Вінницької області від 13.12.2012 р. по справі № 3/22/2012/5003 за позовом ПАТ «Універсал Банк» до ТОВ «Енергоінтеграція -Україна» та ТОВ «Диженю Плаза» про звернення стягнення на предмет іпотеки в позовних вимогах до ТОВ «Енергоінтеграція - Україна» відмовлено. Позовні вимоги до ТОВ «Диженю Плаза» задоволено та звернуто стягнення на нежитлові приміщення, що знаходяться у АДРЕСА_1 б/н, що становлять 80/125 часток нежитлових приміщень за вказаною адресою та зареєстровані на праві власності за ТОВ «Диженю Плаза» на користь ПАТ «Універсал Банк» для погашення заборгованості з повернення кредитних коштів.

На виконання вказаного рішення господарського суду Вінницької області 29.12.2012 р. було видано відповідний наказ.

Наказ №3/22/2012/5003 від 29.12.2012 р. господарського суду Вінницької області про звернення стягнення на 80/125 часток нежитлових приміщень, які знаходяться у АДРЕСА_1 б/н та зареєстровані на праві власності за ТОВ «Диженю Плаза» перебував у ВДВС України на примусовому виконанні.

15.07.2013 р. державним виконавцем ВДВС України описано вищевказане майно ТОВ «Диженю Плаза» та накладено на нього арешт, про що складено акт опису і арешту майна від 15.07.2013 р.

Постановою державного виконавця від 22.04.2016 р. ВП № 36060928 для участі у виконавчому провадженні призначено суб'єкта оціночної діяльності у виконавчому провадженні з примусового виконання наказу господарського суду Вінницької області № 3/22/2012/5003 від 29.12.2012 р. - ТОВ «Українська експертна група».

01.07.2016 р. за результатами проведеної оцінки майна боржника ТОВ «Українська експертна група» складено звіт про оцінку майна, відповідно до якого ринкова вартість (початкова ціна майна на прилюдних торгах) 80/125 часток нежитлових приміщень, які знаходяться у м. Вінниці по Гонти б/н, складає 2396155,00 грн. без ПДВ.

По закінченню строку на оскарження оцінки в судовому порядку, державним виконавцем на адресу ДП «Сетам» направлено заявку на реалізацію арештованого майна № 20.1-99/14 від 12.09.2016 р. відповідно до Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 р. № 2710/5 (далі - Порядок).

На підставі даної заявки, 19.09.2016 р. ДП «Сетам», як організатором, на веб-сайті електронних торгів https://setam.net.ua/auction/172866 було розміщено інформаційне повідомлення, відповідно до якого реалізацію предмета іпотеки - нежитлові приміщення, які знаходяться у АДРЕСА_1 б/н, призначено на 19-21.10.2016 р. (реєстраційний номер лоту - 172123) за початковою ціною продажу 2396155,00 грн.

27.09.2016 р. листом № 4631/18-18-16 відповідач-1 повідомив сторін виконавчого провадження та ВДВС про основні відомості щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, а саме: реєстраційний номер лота - 172123; відомості про предмет іпотеки - 80/125 часток нежитлових приміщень, що знаходяться у АДРЕСА_1 б/н; день та час проведення електронних торгів - 19-21.10.2016 р. о 09:00 год.; початкова ціна продажу майна - 2396155,00 грн.

У газеті «Місто» (№ 36, м. Вінниця) та в газеті «Вінниччина» (№75, м. Вінниця) 28.09.2016 р. ДП «Сетам» були здійснені офіційні публікації повідомлення про проведення електронних торгів з продажу предмета іпотеки - 80/125 часток нежитлових приміщень, що знаходяться у АДРЕСА_1 б/н.

21.10.2016 р. державним виконавцем було винесено вимогу № 20-1- про зупинення до 28.10.2016 р. реалізації майна за лотом № 172123 у зв'язку з надходженням листа ДП «Сетам» про уточнення інформації, щодо звіту про оцінку нерухомого майна з уточненням дати її складання, оскільки в комплекті документів звіт про оцінку був відсутній.

На виконання приписів Порядку ДП «Сетам» було прийнято рішення про зупинення проведення електронних торгів на підставі вимоги державного виконавця, про що складено відповідний акт.

25.10.2016 р. проведення електронних торгів було поновлено та призначено їх проведення на 15-17.11.2016 р. за початковою ціною продажу 2396155,00 грн. Вказане повідомлення було надіслано відповідачем-1 всім учасникам, які зареєструвались в установленому порядку в їх особисті кабінети.

Відповідно до Протоколу проведення електронних торгів № 212781 від 17.11.2016 р., складеного ДП «Сетам», торги з реалізації вказаного нерухомого майна відбулись.

Переможцем торгів визнано ОСОБА_2, як єдиного учасника, що запропонував цінову пропозицію (початкову ціну).

25.11.2016 р. головним державним виконавцем ВДВС було складено Акт про реалізацію предмета іпотеки.

Постановою державного виконавця від 30.11.2016 р. знято арешт зі спірного майна боржника.

30.11.2016 р. нотаріусом видано ОСОБА_2 свідоцтво НОМЕР_1 про право власності на 80/125 часток нежитлових приміщень, що знаходяться у АДРЕСА_1 б/н та 01.12.2016 р. проведено відповідну державну реєстрацію права власності.

Звертаючись з даним позовом до суду, ТОВ «Диженю Плаза» стверджує про безпідставне зупинення електронних торгів за лотом №172123 та затягування ДП «Сетам» своєчасного проведення спірних електронних торгів, що призвело до відсутності конкурентної участі в процедурі придбання майна та реалізації спірного майна за початковою ціною єдиному учаснику електронних торгів.

У свою чергу, відповідачі проти заявленого позову заперечували, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість заявлених позовних вимог та просили суд застосувати наслідки спливу строку позовної давності, встановленої положеннями статті 48 Закону України «Про іпотеку».

Банк у своїх письмових поясненнях також просив суд застосувати до позовних вимог наслідки спливу строку позовної давності.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПК України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Частинами 1, 2 ст. 4 ГПК України, право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Як зазначено в рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 р. № 18-рп/2004, поняття «охоронюваний законом інтерес» що вживається в законах України у логічно-смисловому зв'язку з поняттям «права», треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Кожний суб'єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів (ч. 2 ст. 20 ГК України).

Згідно ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права і інтересу.

Отже, підставою звернення до суду є наявність порушеного, не визнаного або оспорюваного права та інтересу.

Реалізуючи, передбачене ст. 55 Конституції України, право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб'єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об'єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

В даному випадку, позивачем заявлені вимоги про визнання недійсними електронних торгів з реалізації 80/125 часток нежитлових приміщень, що знаходяться за адресою: Вінницька область, м. Вінниця, вул. Гонти, б/н за стартовою ціною продажу 2396155,00 грн., проведених ДП «Сетам» в період часу з 09.00 год. 15.11.2016 р. по 22.00 год. 17.11.2016 р.; скасування Протоколу № 212781 від 17.11.2016 р. проведення електронних торгів з реалізації 80/125 часток нежитлових приміщень, що знаходяться за адресою: Вінницька область, м. Вінниця, вул. Гонти, б/н; скасування Акта про реалізацію предмета іпотеки від 25.11.2016 р., складеного головним державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Артемчуком Т.В. та затвердженого заступником директора Департаменту - начальником Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Крайчинським С.С.; скасування Свідоцтва про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації заставленого майна, серія та номер 5375, виданого 30.11.2016 р. приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Скутельник І.А.; скасування рішення приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Скутельник І.А. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 32678115 від 01.12.2016 р.

Як зазначено у рішенні суду першої інстанції з чим погоджується і колегія суддів, що під час розгляду вказаних позовних вимог необхідно встановити такі факти: чи мало місце порушення чинного законодавства при проведенні торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.

Предметом доказування у таких спорах є: порушення норм закону при проведенні торгів; чи є ці порушення істотними та чи вплинули вони на результат торгів; порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює торги.

Торги визнаються недійсними лише в тих випадках, коли під час їх підготовки і проведення були допущені порушення, що могли вплинути на результати торгів та визначення його переможця.

Отже, підставою для визнання торгів недійсними є одночасна наявність двох фактів: порушення норм закону при проведенні торгів і порушення прав та законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Слід зазначити, що проведення торгів з порушенням порядку не є в будь-якому випадку підставою для визнання торгів недійсними. В такому випадку судам слід перевірити, чи вплинули ці порушення на результати торгів, чи порушені внаслідок цього права і законні інтереси позивача, який оспорює результати торгів, оскільки підставою для пред'явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Положеннями ст. 41 Закону України «Про іпотеку» визначено, що реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 62 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

Майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону.

Як вбачається з матеріалів справи, 12.09.2016 р. ВДВС було подано до ДП «Сетам» заявку № 20.1-99/14 на реалізацію арештованого майна в рамках виконавчого провадження №36060928.

Статтею 43 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що прилюдні торги проводяться в двомісячний строк з дня одержання організатором прилюдних торгів заявки державного виконавця на їх проведення. Початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 відсотків його вартості, визначеної шляхом його оцінки. Організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію. Організатор прилюдних торгів забезпечує будь-якій зацікавленій особі доступ до інформації про умови проведення прилюдних торгів та про предмет іпотеки, що підлягає продажу. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна.

19.09.2016 р. ДП «Сетам», як організатором, на веб-сайті електронних торгів https://setam.net.ua/auction/172866 було розміщено інформаційне повідомлення, відповідно до якого реалізацію предмета іпотеки 80/125 часток нежитлових приміщень, що знаходяться у АДРЕСА_1 б/н, призначено на 19-21.10.2016 р. (реєстраційний номер лоту - 172123) за початковою ціною продажу 2396155,00 грн.

Згідно п. 4 Розділу ІІ Порядку, у разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 3 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Пунктом 2 Розділу ІІ Порядку передбачено, що внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію організатор здійснює за заявкою відділу державної виконавчої служби. Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані:

повне найменування відділу державної виконавчої служби;

номер виконавчого провадження згідно з Єдиним державним реєстром виконавчих проваджень;

повне найменування боржника та стягувача, їх адреси, код за ЄДРПОУ - для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - для фізичних осіб - платників податків або номер і серія паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті);

вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на веб-сайті);

найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні;

відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 - 9 розділу ІІІ цього Порядку);

наявність згоди стягувача щодо реалізації майна на комісійних умовах (у відповідних випадках);

місцезнаходження майна (для нерухомого майна - точна поштова адреса, для рухомого - адреса зберігача);

відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса);

відомості про чинні обтяження майна (згідно з витягом з Державного реєстру обтяжень рухомого майна або інформаційними довідками з Реєстру прав власності на нерухоме майно, Реєстру речових прав на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек);

вартість майна, що передається на реалізацію, визначена відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження»;

реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби для перерахування коштів;

адреса офіційної електронної пошти відділу державної виконавчої служби;

фото- та/або відеоматеріали;

електронний цифровий або власноручний (у випадку, передбаченому пунктом 3 розділу І цього Порядку) підпис начальника відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

З матеріалів справи вбачається, що 21.10.2016 р. ДП «Сетам» було складено Акт про зупинення проведення електронних торгів на підставі вимоги державного виконавця № 20-1- від 21.10.2016 р. про зупинення реалізації майна, яка в свою чергу була обґрунтована надходженням листа відповідача-1 про уточнення інформації, щодо звіту про оцінку нерухомого майна з уточненням дати її складання, оскільки в комплекті документів звіт про оцінку був відсутній.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що дії ДП «Сетам» щодо винесення Акта про зупинення проведення електронних торгів є такими, що суперечать нормам чинного законодавства з огляду на наступне.

За змістом п. 4 Розділу ІІ Порядку, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відповідного органу державної виконавчої служби. Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби, який передав майно на реалізацію, про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Положеннями ч. 2 Розділу ХІ Порядку передбачено вичерпний перелік підстав зупинення електронних торгів в цілому або окремим лотом, а саме: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення виконавчого провадження у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»; наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності.

Відповідних рішень суду щодо зупинення реалізації арештованого майна або доказів наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, матеріали справи не містять, а сторонами не надано.

Згідно ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження», державний виконавець виносить вмотивовану постанову про зупинення виконавчого провадження з підстав, передбачених статтями 37 і 38 цього Закону.

У справі, що розглядається відповідачем 2 не доведено наявності обставин, з якими законодавець пов'язує обов'язок або право державного виконавця зупинити виконавче провадження, винесена відповідачем 2 вимога від 21.10.2016 р. про зупинення реалізації майна суперечить діючому законодавству та є безпідставною, а дії державного виконавця, щодо винесення такої вимоги не відповідають нормам чинного законодавства через те, що зупинення виконавчого провадження передбачено лише шляхом винесення відповідної постанови.

З огляду на викладене та, приймаючи до уваги відсутність постанови державного виконавця про зупинення виконавчого провадження, ДП «Сетам» безпідставно зупинило проведення електронних торгів за лотом №172123.

В подальшому, відповідачем-1 було призначено нову дату проведення електронних торгів - 15-17.11.2016 р., за результатами яких переможцем визначено ОСОБА_2 як єдиного учасника, який запропоновував цінову пропозицію (початкову ціну).

При цьому, в матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження того, скільки учасників, які зареєструвались, мали право брати участь в електронних торгах та виставляти свої цінові пропозиції.

Таким чином, торги було проведено лише з одним учасником, який і придбав майно за його початковою вартістю, що призвело до відсутності конкурентної участі у придбанні майна.

Враховуючи вищевказані обставини, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що зазначені вище порушення під час проведення оспорюваних торгів не мали суто формального характеру, оскільки в даному випадку безпідставне зупинення проведення електронних торгів призвело до відсутності конкурентної участі у придбанні майна та його реалізації за початковою ціною, що прямо впливає на права позивача як іпотекодавця.

Таким чином, оскільки оспорювані електронні торги були проведені з порушеннями встановленого діючим законодавством порядку, які вплинули на результат цих торгів та порушили права і законні інтереси позивача, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що заявлені позивачем позовні вимоги є обґрунтованими та підтверджені наявними в матеріалах справи доказами.

Проте, під час розгляду даної справи в суді першої інстанції відповідачами були подані заяви про застосування строків позовної давності.

Відповідно до ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Європейський суд з прав людини наголошує, що «позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Термін позовної давності, що є звичайним явищем у національних законодавствах держав - учасниць Конвенції, виконує кілька завдань, в тому числі забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів, які можуть трапитись у разі прийняття судом рішення на підставі доказів, що стали неповними через сплив часу» (пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою № 14902/04 у справі відкрите акціонерне товариство «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»; пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»).

Приписами ст. 267 ЦК України передбачено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Водночас, колегія зазначає, що нормами спеціального законодавства, зокрема, ст. 48 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.

Передбачений ст. 48 Закону України «Про іпотеку» тримісячний строк для оскарження в суді прилюдних торгів за своєю правовою природою є спеціальною (скороченою) позовною давністю стосовно відповідних позовних вимог осіб, зазначених у цій нормі (іпотекодержателя, іпотекодавця, боржника, іншого учасника прилюдних торгів). До позовних же вимог, пов'язаних з оскарженням прилюдних торгів та визнанням недійсними згаданих угод і заявлених іншими особами, які не належать до кола осіб, визначених згаданими нормами, застосовується загальна позовна давність згідно з приписами ЦК України.

Позивач у своїх поясненнях просив суд визнати поважними причини пропуску строку позовної давності, посилаючись на те, що процедуру оскарження він розпочав ще у листопаді 2016 року, шляхом звернення з позовом до господарського суду Вінницької області. Рішення у справі № 902/1019/16 господарського суду Вінницької області було прийнято 14.03.2017 р., після чого за твердженнями позивача, останній неодноразово звертався до господарського суду міста Києва із позовними заявами про визнання електронних торгів недійсними, однак позовні заяви були повернуті судом, а провадження у справі № 910/22526/16 за позовом ТОВ «Диженю Плаза» про визнання електронних торгів недійсними залишено без розгляду, через що на переконання позивача строк позовної давності переривався.

Відповідно до ст. 264 ЦК України, перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов'язку. Позовна давність переривається у разі пред'явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач.

Позивач звернувся до господарського суду Вінницької області із позовом про визнання електронних торгів недійсними у листопаді 2016 року, ухвалою суду від 28.11.2016 р. було порушено провадження у справі № 902/1019/16 за вказаним позовом.

Отже, на думку позивача, передбачений ст. 48 Закону України «Про іпотеку» тримісячний строк позовної давності у листопаді 2016 року був перерваний в силу приписів ст. 264 ЦК України та закінчився у лютому 2016 року.

В подальшому, позивач звертався до господарського суду міста Києва з позовними заявами про визнання недійсними спірних торгів, проте вони були повернуті без розгляду на підставі ст. 63 ГПК України (в редакції на момент розгляду справи судом першої інстанції), а позов у справі № 910/22526/16 ухвалою господарського суду міста Києва від 01.02.2017 р. було залишено без розгляду на підставі ст. 81 ГПК України (в редакції на момент розгляду справи судом першої інстанції).

За змістом ч. 2 ст. 264 ЦК України, переривання перебігу позовної давності шляхом пред'явлення позову матиме місце у разі не будь-якого подання позову, а здійсненого з додержанням вимог процесуального закону, зокрема, ст.ст. 54, 56, 57 ГПК України (в редакції на момент розгляду справи судом першої інстанції). Тому якщо господарським судом у прийнятті позовної заяви відмовлено (стаття 62 ГПК України (в редакції на момент розгляду справи судом першої інстанції)) або її повернуто (стаття 63 названого Кодексу (в редакції на момент розгляду справи судом першої інстанції)), то перебіг позовної давності не переривається. Так само не перериває цього перебігу подання позову з порушенням правил підвідомчості справ. З урахуванням положення ч. 4 ст. 51 ГПК України (в редакції на момент розгляду справи судом першої інстанції) днем подання позову слід вважати дату поштового штемпеля підприємства зв'язку, через яке надсилається позовна заява (а в разі подання її безпосередньо до господарського суду - дату реєстрації цієї заяви в канцелярії суду). Якщо позовну заяву було повернуто, перебіг позовної давності переривається з того дня, коли заяву подано до суду з додержанням установленого порядку. В разі скасування ухвали господарського суду про відмову у прийнятті позовної заяви або про її повернення перебіг позовної давності переривається з дня первісного подання цієї заяви до суду.

З огляду на вимоги ч. 1 ст. 265 ЦК України залишення господарським судом позову без розгляду з підстав, зазначених у ч. 1 ст. 81 ГПК України (в редакції на момент розгляду справи судом першої інстанції), не зупиняє перебігу позовної давності, тобто перебіг позовної давності, що розпочався до подання позову, продовжується в загальному порядку. Але якщо ухвалу про залишення позову без розгляду буде скасовано з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, то перебіг позовної давності вважатиметься зупиненим з моменту подання позовної заяви.

Отже, перебіг позовної давності шляхом пред'явлення позову може перериватися в разі звернення позивача до суду, в тому числі й направлення позовної заяви поштою, здійсненого з додержанням вимог процесуального законодавства. Якщо суд у прийнятті позовної заяви відмовив або її повернув, то перебіг позовної давності не переривається. Не перериває перебігу такого строку й подання позову з недодержанням правил підсудності, а також з іншим предметом спору та з іншими матеріально-правовими підставами.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що на час звернення до суду з даним позовом, тримісячний строк позовної давності позивачем було пропущено.

Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом ч. 5 ст. 267 ЦК України позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об'єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується господарським судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини. Щодо фізичної особи (громадянина) такими обставинами можуть бути документальне підтвердження тяжкого захворювання; тривале перебування поза місцем свого постійного проживання (наприклад, за кордоном) тощо. Стосовно підприємства (установи, організації) зазначені обставини не можуть братися судом до уваги, оскільки за відсутності (в тому числі й з поважних причин) особи, яка представляє його в судовому процесі, відповідне підприємство (установа, організація) не позбавлене права і можливості забезпечити залучення до участі у такому процесі іншої особи; відсутність зазначеної можливості підлягає доведенню на загальних підставах.

Закон не визначає, з чиєї ініціативи суд визнає причини пропущення позовної давності поважними. Як правило, це здійснюється за заявою (клопотанням) позивача з наведенням відповідних доводів і поданням належних та допустимих доказів. Відповідна ініціатива може виходити й від інших учасників судового процесу, зокрема, прокурора, який не є стороною у справі.

Висновок про застосування позовної давності відображається у мотивувальній частині рішення господарського суду.

В даному випадку, позивачем не доведено, а судом не встановлено поважності причин пропуску строку позовної давності під час звернення до суду з даним позовом.

При цьому, посилання позивача на те, що саме в межах розгляду справи № 902/101/16 господарським судом Вінницької області йому стало відомо про обставини, які стали підставою для звернення до суду з даним позовом, є необґрунтованими, оскільки позивач, як боржник у виконавчому проваджені, мав право та можливість своєчасно ознайомитись з матеріалами виконавчого провадження та здійснити захист своїх прав та законних інтересів шляхом звернення до суду з позовною заявою у встановлений строк із зазначенням всіх матеріально-правових підстав.

Позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з'ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв'язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог внаслідок застосування строку позовної давності.

Відповідно до ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Позивачем, в порушення зазначеної норми, належним чином апеляційну скаргу не обґрунтовано, доказів та підстав для скасування рішення суду першої інстанції апеляційному суду не наведено.

Третьою особою 1, в порушення зазначеної норми, належним чином апеляційну скаргу не обґрунтовано, доказів та підстав для зміни обґрунтування рішення суду першої інстанції апеляційному суду не наведено.

З огляду на викладене, посилання ТОВ «Диженю Плаза» на те, що рішення суду першої інстанції прийнято з неповним з'ясуванням обставин справи, що стосуються причин пропуску строку скороченої позовної давності, що призвело до неправильного застосування норм процесуального права, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

Посилання ОСОБА_2 на те, що рішення суду першої інстанції є по суті вірним, однак винесено на неправильних правових підставах, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

Крім того, доводи апеляційних скарг не спростовують висновку місцевого господарського суду та не підтверджуються наявними матеріалами справи.

Тому колегія суддів вважає, що рішення господарського суду міста Києва від 25.09.2017 р. у даній справі є таким, що відповідає нормам матеріального та процесуального права, фактичним обставинам та матеріалам справи, у зв'язку з чим підстави для задоволення апеляційних скарг відсутні.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 273, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст.ст. 276, 282 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Диженю Плаза» залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду міста Києва від 25.09.2017 р. у справі №910/7247/17 залишити без змін.

Справу №910/7247/17 повернути до господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строк, що передбачені ст.ст. 288, 289 ГПК України.

Головуючий суддя С.О. Алданова

Судді А.І. Мартюк

Л.П. Зубець