ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" лютого 2018 р. Справа № 922/3537/17

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Терещенко О.І., суддя Сіверін В. І. , суддя Слободін М.М.

при секретарі Новіковій Ю.В.

за участю представників:

позивача адвокат ОСОБА_1, за довіреністю від 18.01.2018 року , свідоцтво від 18.07.2011 року №360;

1-го відповідача ОСОБА_2, за довіреністю від 02.01.2018 року №18-02/ДВ-2;

2-го відповідача ОСОБА_3, за довіреністю від 19.10.2017 року №44/18-16-17;

3-го відповідача не зявився;

1-ї третьої особи адвокат ОСОБА_4, посвідчення від 13.10.2016 року №0630; довіреність від 06.06.2016 року №252;

2-ї третьої особи адвокат ОСОБА_5, посвідчення від 10.01.2018 року №1585; довіреність від 11.12.2017 року;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного господарського суду у режимі відеоконференції апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "ВТБ Банк", м. Київ (вх. № 3830 Х/1-18), апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Алта", м. Харків (вх. № 3890 Х/1-18) та апеляційну скаргу Державного підприємства "СЕТАМ", м. Київ (вх. № 46Х/1-18)

на рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17, ухваленого в приміщенні господарського суду Харківської області (суддя Светлічний Ю.В.,), повний текст якого складено 08.12.2017р.

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Алта", м. Харків

до відповідачів 1) Головного територіального управління юстиції у Харківський області, м. Харків

2) Державного підприємства "СЕТАМ", м. Київ

3) Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6, м. Харків

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів Публічне акціонерне товариство "ВТБ Банк", м. Київ

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Приватне підприємство Фудстар, м. Харків

про визнання недійсними торгів

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17 (суддя Светлічний Ю.В.) позов задоволено частково; визнано електронні торги за лотом №224512 від 27.07.2017р. недійсними; припинено провадження у справі в іншій частині позовних вимог; стягнуто з Державного підприємства "СЕТАМ" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Алта" судовий збір у розмірі 1600,00 грн.

Публічне акціонерне товариство "ВТБ Банк" з рішенням суду першої інстанції не погодилось та звернулось до Харківського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17 та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову про визнання електронних торгів недійсними в повному обсязі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.12.2017 року, суддею доповідачем у справі визначено суддю Терещенко О.І. та сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Терещенко О.І., суддя Сіверін В.І., суддя Слободін М.М.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт вказує на наступне.

Спірні електронні торги були проведені з дотриманням Законів України «Про виконавче провадження», «Про іпотеку» та відповідно до вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/15.

27.07.2017 року державним виконавцем було винесено постанову про відкладення проведення виконавчих дій, посилаючись на ухвалу Московського районного суду міста Харкова про вжиття заходів по забезпеченню позову у справі №643/9474/17.

У вказаному виконавчому провадженні постанова про відкладення проведення виконавчих дій виносилась державним виконавцем 27.07.2017 року, 09.08.2017 року, 22.08.2017 року та 06.09.2017 року.

Вказані постанови про відкладення проведення виконавчих дій доводилися до відома ДП «СЕТАМ», останній розміщував інформацію на сайті, та на її підставі 4 рази було продовжено строк зупинення торгів з продажу лоту №224512 і не було сформовано протоколу проведення електронних торгів.

Апелянт вважає, що остання постанова державного виконавця від 06.09.2017 року діяла до 19.09.2017 року, та електронні торги були поновлені лише 20.09.2017 року та протягом 10 банківських днів 22.09.2017 року, як цього вимагають положення Порядку реалізації арештованого майна, покупцем були перераховані кошти.

Тому, є неправомірним висновок місцевого господарського суду про визнання електронних торгів недійсними.

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 21.12.2017 року апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "ВТБ Банк" на рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17 було залишено без руху у зв'язку з відсутністю доказів надсилання копії апеляційної скарги 3-му відповідачу та неповною сплатою судового збору за подання апеляційної скарги; Публічне акціонерне товариство "ВТБ Банк" було зобовязано усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Алта", також, з рішенням суду першої інстанції не погодилось та звернулось до Харківського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17 в частині припинення провадження в іншій частині вимог та прийняти в цій частині нове рішення, яким позовну вимогу про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37701082 від 23.10.2017 року 12:51:44 приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_6 задовольнити.

Апелянт, в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує наступне.

Позовна вимога про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень має бути розглянута в порядку господарського судочинства.

Продаж третій особі нерухомого майна на електронних торгах призвів до незаконного позбавлення його права власності на вказане нерухоме майно, а тому, спір щодо захисту прав позивача має приватно правовий характер та його вирішення належить до юрисдикції господарських судів.

Предметом позову є вирішення питання правомірності переходу права власності на нерухоме майно від позивача до третьої особи, з урахуванням визнання електронних торгів недійсними, на підставі яких цей перехід відбувся, що вказує про наявність спору про право.

То ж оскільки вимога про визнання електронних торгів недійсними підвідомча господарським судам, то вимога про скасування оскаржуваного рішення , також, повинна розглядатися в порядку господарського судочинства, так як таке рішення безпосередньо повязане з підставою позову щодо порушення прав позивача та норм чинного законодавства України, а також з предметом позову вимогою щодо визнання електронних торгів недійсними.

З посиланням на приписи статті 393 Цивільного кодексу України та практику Верховного Суду України, зазначає, що оскільки електронні торги визнані судом недійсними та є такими, що порушують права та законні інтереси позивача, для ефективного захисту порушених прав та інтересів позивача, оскаржуване рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37701082 від 23.10.2017 року 12:51:44 приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_6 має бути скасоване в порядку господарського судочинства.

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 22.12.2017 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Алта", м. Харків на рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17; залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Приватне підприємство Фудстар, у звязку з тим, що оскаржуване рішення зачіпає його права як власника нерухомого майна, який є переможцем торгів.

21.12.2017 року позивач звернувся до суду апеляційної інстанції з заявою про забезпечення позову (вх.№13284).

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 22.12.2017 року заяву про забезпечення позову від 21.12.2017 року №13284 було повернуто заявникові на підставі статті 140 Господарського процесуального кодексу України.

26.12.2017 року на адресу суду від ПАТ «ВТБ Банк» надійшла заява про долучення до матеріалів справи оригіналу платіжного доручення про сплату судового збору за подання апеляційної скарги від 14.12.2017 року №8539 на суму 1760,00 грн. (вх.№13324), яка долучена до матеріалів справи.

Державне підприємство "СЕТАМ", також, з рішенням суду першої інстанції не погодилось та звернулось до Харківського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає наступне.

Оскаржуване рішення місцевого господарського суду є незаконним та необґрунтованим, таким, що не відповідає дійсним обставинам справи, прийняте при неповному зясуванні обставин справи та з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

На виконання ухвали Московського районного суду міста Харкова від 24.07.2017 року у справі №643/9474/17, 27.07.2017 року постановою державного виконавця було відкладено проведення виконавчих дій з примусового виконання наказу №5023/5604/11.

28.07.2017 року ДП «СЕТАМ» було зупинено електронні торги за лотом №224512 у стані «підписання протоколу», що підтверджується ОСОБА_5 про зупинення електронних торгів.

Проведення виконавчих дій з примусового виконання наказу №5023/5604/11, на підставі зазначеної вище ухвали було відкладено постановами державного виконавця від 09.08.2017 року, 22.08.2017 року та 06.09.2017 року.

На підставі постанови про відкладення проведення виконавчих дій ОСОБА_5 від 06.09.2017 року було зупинено електронні торги за лотом №224512.

21.09.2017 року, внаслідок спливу 10 денного строку, передбаченого Законом України «Про виконавче провадження» для відкладення проведення виконавчих дій, 2-м відповідачем було відновлено електронні торги за лотом №224512 з реалізації предмету іпотеки.

Вказує, що переможець торгів не сплачував грошові кошти у встановлений протоколом №274952 проведення електронних торгів строк, оскільки з 28.07.2017 року торги були зупинені у стані «підписання протоколу», кошти були сплачені переможцем торгів після відновлення електронних торгів за лотом №224215.

Місцевий господарський суд дійшов необґрунтованого висновку про застосування до спірних правовідносин п. 3 розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 р. № 2831/5, яким визначено порядок дій організатора торгів у разі несплати коштів переможцем торгів у десятиденний строк.

Вказана норма не поширюється на випадок несплати коштів переможцем торгів у разі їх зупинення, а тому не може бути застосована до правовідносин, що виникли з приводу несплати коштів у встановлений протоколом №274952 проведення електронних торгів строк, переможцем торгів за лотом №224512 з реалізації предмету іпотеки.

Електронні торги №224512 були проведені з дотриманням норм чинного законодавства України.

На думку апелянта, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах яка полягає у продажу майна, тобто, у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі- продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України.

Оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України, підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто, безпосередньо, за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Тимчасовим положенням.

Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

З посиланням на висновок Верховного Суду України, викладений в постанові від 23.09.2014 року у справі №3-112гс14 вважає, що для визнання електроних торгів недійсними , які є правочином в розумінні статей 203 та 215 ЦК України, необхідно встановити саме порушення норм Порядку реалізації арештованого майна, натомість, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Вказує, що господарським судом першої інстанції не встановлено як саме проведення спірних торгів порушило права та інтереси позивача.

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 04.01.2018 року клопотання Державного підприємства "СЕТАМ" про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження задоволено; поновлено строк на подання апеляційної скарги; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Державного підприємства "СЕТАМ" на рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17; зупинено дію рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17 до розгляду апеляційної скарги.

05.01.2018 року на адресу суду від апелянта надійшла заява (вх.№96) про продовження процесуальних строків на усунення недоліків апеляційної скарги, викладених в ухвалі Харківського апеляційного господарського суду від 21.12.2017 року у даній справі.

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 05.01.2018 року заяву Публічного акціонерного товариства "ВТБ Банк" про продовження процесуальних строків для усунення недоліків апеляційної скарги, викладених в ухвалі Харківського апеляційного господарського суду від 21.12.2017 року у справі №922/3537/17 задоволено; продовжено процесуальний строк на усунення недоліків апеляційної скарги, викладених в ухвалі Харківського апеляційного господарського суду від 21.12.2017 року у справі №922/3537/17 до 15.01.2018 року включно.

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 15.01.2018 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Алта призначено до розгляду на 29.01.2018р. о 09:30 год.

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 15.01.2018 року призначено апеляційну скаргу Державного підприємства "СЕТАМ" до розгляду на 29.01.2018р. о 09:30 год., разом з апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Алта", обєднано скарги в одне провадження.

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 15.01.2018 року, після усунення апелянтом недоліків апеляційної скарги, відповідно до ухвали Харківського апеляційного господарського суду від 21.12.2017 року, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "ВТБ Банк" та призначено скаргу до розгляду на 29.01.2018 року о 09:30 год., обєднано апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "ВТБ Банк" разом з апеляційними скаргами Товариства з обмеженою відповідальністю "Алта" та Державного підприємства "СЕТАМ" в одне провадження.

16.01.2018 року на адресу суду від Державного підприємства "СЕТАМ" надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Алта" залишити без задоволення, оскаржуване рішення місцевого господарського суду залишити без змін (вх.№476 від 16.01.2018 року), який долучений до матеріалів справи.

В обґрунтування свої правової позиції 2-й відповідач вказує на те, що оскаржуване рішення місцевого господарського суду про визнання електронних торгів недійсними не набрало законної сили, а тому, на даний час електронні торги не визнані недійсними і не є такими, що порушують права та законні інтереси позивача, а за таких обставин, правові підстави для скасування рішення про державну реєстрацію відсутні.

19.01.2018 року на адресу суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Алта" надійшла заява щодо долучення доказів надіслання на адресу Приватного підприємства Фудстар копії позовної заяви та апеляційної скарги, з додатками (вх.№689), які долучені до матеріалів справи.

19.01.2018 року на адресу суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Алта" надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить апеляційну скаргу ПАТ ВТБ Банк залишити без задоволення, оскаржуване рішення місцевого господарського суду залишити без змін (вх.№690), який долучений до матеріалів справи.

Зокрема, позивач вказує на те, що грошові кошти повинні були бути зараховані на рахунок Головного територіального управління юстиції у Харківський області протягом 10 днів з дня проведення торгів, як того вимагає Порядок реалізації арештованого майна, затверджений Наказом Міністерства юстиції України від 22.09.2016 року №2831/5, тобто, до 07.08.2017 року, втім, вони були зараховані на рахунок ДВС лише 22.09.2017 року, тому переможцем мав бути визнаний наступний учасник.

На думку позивача, невчасна сплата коштів переможцем свідчить про незавершеність торгів.

Також, вважає безпідставними посилання ПАТ «ВТБ Банк» на те, що остання постанова державного виконавця про відкладення проведення виконавчих дій від 06.09.2017 року діяла до 19.09.2017 року і електронні торги були поновлені лише 20.09.2017 року, та протягом десяти банківських днів, а саме 22.09.2017 року покупцем були перераховані кошти.

Так, на думку позивача, в даному випадку не було зупинення вчинення виконавчих дій, а мало місце саме відкладення проведення виконавчих дій, строк здійснення переможцем електронних торгів розрахунку за придбане майно не переривався, а грошові кошти повинні були бути перераховані до 07.08.2017 року, тобто, протягом десяти днів з дня проведення електронних торгів, як того вимагає Порядок реалізації арештованого майна.

25.01.2018 року на адресу суду від 3-го відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить скасувати оскаржуване рішення місцевого господарського суду та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити (вх.№902), який долучений до матеріалів справи.

25.01.2018 року на адресу суду від ПАТ ВТБ Банк надійшла заява про долучення до матеріалів справи доказів надіслання копії апеляційної скарги Приватному підприємству Фудстар (вх.№934), яка долучена до матеріалів справи.

Публічне акціонерне товариство ВТБ Банк звернулось до суду апеляційної інстанції з клопотанням про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції, в якому просить справу №922/3537/17 призначити до розгляду у судовому засіданні в режимі відеоконференції, доручити проведення відеоконференції господарському суду Дніпропетровської області (вх.135 від 25.01.2018 року; вх.№1028 від 30.01.2018 року), яке долучено до матеріалів справи.

29.01.2018 року на адресу суду від 2-го відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у звязку з зайнятістю представника в іншому судовому засіданні (вх.№974), яке долучено до матеріалів справи.

29.01.2018 року на адресу суду від 1-го відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній зазначає про те, що погоджується з відзивом на апеляційну скаргу ДП «СЕТАМ», погоджується з апеляційною скаргою ПАТ «ВТБ Банк», просить залишити апеляційну скаргу ТОВ «Алта» без задоволення, скасувати рішення місцевого господарського суду від 06.12.2017 року та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог (вх.№980), який долучений до матеріалів справи.

В обґрунтування своєї правової позиції 1-й відповідач вказує на те, що державним виконавцем в ході здійснення виконавчого провадження та реалізації іпотечного майна боржника було дотримано норми чинного законодавства України, приписи Закону України «Про виконавче провадження», Закону України «Про іпотеку» та Порядку реалізації арештованого майна.

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 29.01.2018 року задоволено клопотання Публічного акціонерного товариства "ВТБ Банк", м. Київ про його участь у судовому засіданні Харківського апеляційного господарського суду з розгляду справи №922/3537/17, в режимі відеоконференції; розгляд справи відкладено на "19" лютого 2018 р. об 09 год. 30 хв., доручено господарському суду Дніпропетровської області забезпечити проведення відеоконференції у справі.

12.02.2018 року на адресу суду від позивача надійшла заява про долучення до матеріалів справи документів, що підтверджують факт надіслання відзиву на апеляційну скаргу іншим учасникам справи (вх.№1464), які долучена до матеріалів справи.

12.02.2018 року на адресу суду від ТОВ Алта надійшла заява про забезпечення позову (вх.№1464 від 12.02.2018 року).

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 14.02.2018 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Алта, м. Харків від 12.02.2017 року №1464 про вжиття заходів до забезпечення позову задоволено; заборонено Приватному підприємству ФУДСТАР (ідентифікаційний код юридичної особи: 38632574, місцезнаходження: 61044, Харківська область, м. Харків, проспект Московський, 259, засоби звязку невідомі) вчиняти будь-які дії щодо відчуження чи обтяження нежитлової будівлі літ. Г-2, загальною площею 723,8 кв.м., що розташована за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Чичибабіна, будинок 11 (в тому числі, укладати правочини, предметом яких є зазначене майно, які в подальшому можуть призвести до його обтяження та/або відчуження); заборонено Приватному підприємству ФУДСТАР (ідентифікаційний код юридичної особи: 38632574, місцезнаходження: 61044, Харківська область, м. Харків, проспект Московський, 259, засоби звязку невідомі) здійснювати капітальний ремонт, реконструкцію, переоснащення нежитлової будівлі літ. Г-2, загальною площею 723,8 кв.м., що розташована за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Чичибабіна, будинок 11; заборонено органам та субєктам державної реєстрації прав, державним реєстраторам, які утворені та діють відповідно до Закону України Про державну реєстрацію речових прав на майно та їх обтяжень, вчинення дій, повязаних з державною реєстрацією речових прав на нежитлову будівлю літ. Г-2, загальною площею 723,8 кв.м., що розташована за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Чичибабіна, будинок 11, а також державну реєстрацію обтяжень речових прав на нежитлову будівлю літ. Г-2, загальною площею 723,8 кв.м., що розташована за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Чичибабіна, будинок 11.

16.02.2018 року на адресу суду від Приватного підприємства Фудстар надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить скасувати оскаржуване рішення місцевого господарського суду в частині задоволення позовних вимог та прийняти в цій частині нове рішення про відмову в задоволенні позову (вх.№1640), який долучений до матеріалів справи.

В обґрунтування вказаного відзиву посилається на те, що його було визнано переможцем торгів лише 21.09.2017 року, у покупця від вказаної дати було 10 банківських днів на проведення розрахунку.

Остаточні розрахунки були проведені покупцем 22.09.2017 року, тобто, у межах визначеного строку, а отже, відсутні правові підстави для визнання їх недійсними.

16.02.2018 року на адресу суду від 2-го відповідача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи доказів надіслання копії апеляційної скарги і доданих до неї документів на адресу ПП «Фудстар», копії актів про зупинення електронних торгів від 09.08.2017 року та від 22.08.2017 року (вх.№1630), яке долучено до матеріалів справи.

16.02.2018 року на адресу суду від ПП «Фудстар» надійшло клопотання про витребування доказів, в якому останній просить витребувати у відділу примусового виконання рішень Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області матеріали виконавчого провадження №33014908; витребувати у відділу примусового виконання рішень Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області документальне підтвердження щодо своєчасного та належного надсилання постанови про відкладення проведення виконавчих дій від 27.07.2017 року; постанови про відкладення проведення виконавчих дій від 09.08.2017 року; постанови про відкладення проведення виконавчих дій від 22.08.2017 року; постанови про відкладення проведення виконавчих дій від 06.09.2017 року на адресу ДП «СЕТАМ» для зупинення електронних торгів в межах виконавчого провадження №33014908 (вх.№1639), яке долучено до матеріалів справи.

Колегія суддів, розглянувши клопотання ПП «Фудстар» про витребування доказів, дійшла висновку про відмову в його задоволенні, з огляду на наступне.

Згідно ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів (ч. 4 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Заявником клопотання, всупереч вимог ч. 2 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, не вказано які обставини може підтвердити або спростувати вказаний доказ.

Разом з тим, апеляційне провадження у даній справі було відкрито ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 22.12.2017р., якою, також, до участі у справі було залучено Приватне підприємство Фудстар в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

Вказана ухвала буда надіслана учасникам справи, а також Приватному підприємству «Фудстар» на юридичну адресу останнього, що підтверджується матеріалами справи.

Крім того, її було у встановленому порядку внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень та інформацію по справі, що розглядається було розміщено за веб-адресою www.hra.arbitr.gov.ua/sud5039.

Враховуючи, що строк розгляду скарги, встановлений частиною 1 статті 273 Господарського процесуального кодексу України, спливає 20.02.2018р., у суду апеляційної інстанції відсутні процесуальні можливості щодо продовження вказаного строку та витребування матеріалів виконавчого провадження, тому, колегією суддів відхиляється клопотання позивача про витребування доказів.

16.02.2018 року на адресу суду від ПП «Фудстар» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить скасувати оскаржуване рішення місцевого господарського суду в частині задоволених позовних вимог та прийняти в цій частині нове рішення, яким відмовити в позові (вх.№1640), який долучений до матеріалів справи.

Зазначає про те, що його було визнано переможцем торгів 21.09.2017 року та з цієї дати в нього було 10 банківських днів на проведення розрахунку, остаточні розрахунки були проведені 22.09.2017 року, тобто, у межах визначеного строку.

Вказане, на думку третьої особи, свідчить про те, що торги відбулися у повній відповідності до чинного законодавства України, що свідчить про відсутність правових підстав для визнання їх недійсними.

19.02.2018 року на адресу суду від 3-го відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у звязку з неотриманням ним копії апеляційної скарги ТОВ «Алта» та доданих до неї документів (вх.№1645), яке долучено до матеріалів справи.

Вказані посилання 3-го відповідача про неотримання ним копії апеляційної скарги ТОВ «Алта» не приймаються, оскільки з фіскального чеку УДППЗ Укрпошта та опису вкладення до цінного листа від 15.12.2017 року вбачається, що ТОВ «Алта» надіслано на адресу 3-го відповідача копію апеляційною скарги з додатками (т.1, а.с.181, 187).

Частиною 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України встановлені підстави для відкладення розгляду справи.

Так, зокрема, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстави: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

З матеріалів справи вбачається, що 3-й відповідач в судові засідання 29.01.2018 року та 19.02.2018 року не зявився, про час та місце судових засідань був повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення №942 та №892, проте двічі не скористався своїм правом на участь у судових засіданнях.

Таким чином, колегія суддів не вбачає підстав для відкладення розгляду справи в розумінні статті 202 Господарського процесуального кодексу України.

За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку, в якій вона є стороною. Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейським судом з прав людини у справах проти України.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Відповідно до листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України від 25.01.2006 року №1-5/45 у цивільних, адміністративних і господарських справах, перебіг провадження для цілей статі 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання «розумності» строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

У зв'язку з недопущенням затягування судового процесу, що може привести до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного учасника справи на розгляд його справи упродовж розумного строку, колегією суддів відмовлено у задоволення клопотання 3-го відповідача про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 19.02.2018 року представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів ПАТ «ВТБ Банк» підтримав доводи викладені в апеляційній скарзі та просив скасувати рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17 та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову про визнання електронних торгів недійсними в повному обсязі.

Також, представник третьої особи заперечував проти задоволення апеляційної скарги ТОВ «Алта» та підтримав апеляційну скаргу ДП «СЕТАМ».

Представник позивача підтримав доводи викладені в апеляційній скарзі та просив скасувати рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17 в частині припинення провадження за позовною вимогою про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37701082 від 23.10.2017 року 12:51:44 приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_6 та прийняти в цій частині нове рішення, яким позовну вимогу про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37701082 від 23.10.2017 року 12:51:44 приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_6 задовольнити.

Також, представник позивача заперечував проти задоволення апеляційної скарги ПАТ «ВТБ Банк» та апеляційної скарги ДП «СЕТАМ», з підстав викладених у відзиві на апеляційну скаргу від 19.01.2018 року №690.

Представник 2-го відповідача підтримав доводи викладені в апеляційній скарзі та просив скасувати оскаржуване рішення місцевого господарського суду та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних відмовити повністю.

Також, представник 2-го відповідача підтримав апеляційну скаргу ПАТ «ВТБ Банк» та заперечував проти задоволення апеляційної скарги ТОВ «Алта», з підстав викладених у відзиві на апеляційну скаргу від 16.01.2018 року №476.

Представники 1-го відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ПП «Фудстар» підтримали апеляційні скарги ПАТ «ВТБ Банк» та ДП «СЕТАМ» та заперечували проти задоволення апеляційної скарги ТОВ «Алта», з підстав викладених у відзиві на апеляційну скаргу від 29.01.2018 року №980.

Представник 3-го відповідача в судове засідання 19.02.2018 року не зявився, хоча належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення №942, проте не скористався своїм правом на участь у судовому засіданні.

Зважаючи на те, що в ході апеляційного розгляду справи судом апеляційної інстанції було створено сторонам необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, зокрема, було надано достатньо часу та створено відповідні можливості для реалізації кожним учасником своїх процесуальних прав, передбачених статтею 42 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів вважає за можливе закінчити розгляд апеляційної скарги в даному судовому засіданні.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників учасників справи, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції обставин справи та доказів на їх підтвердження, колегія суддів встановила наступне.

Рішенням господарського суду Харківської області від 29 серпня 2011 року у справі № 5023/5604/11, яке залишено без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду від 31.10.2011 року, за позовом Публічного акціонерного товариства "ВТБ Банк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Алта" про стягнення коштів, стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Алта" на користь Публічного акціонерного товариства "ВТБ Банк" заборгованості за кредитним договором №15.22-28/08-СК від 21.04.2008 року : 579457,10 доларів США (еквівалент в гривні- 4623198,47 грн.) - строкова заборгованість за кредитом; 99356,26 доларів США (еквівалент в гривні - 792713,92 грн.) - прострочена заборгованість за кредитом; 12576,90 доларів США (еквівалент в гривні - 100344,79 грн.) - строкова заборгованість по процентам за користування кредитом; 236889,92 доларів США (еквівалент в гривні -1890026,22 грн.) - прострочена заборгованість по процентам за користування кредитом; 3600,83 доларів США (еквівалент в гривні - 28729,22 грн.) - три відсотки річних за прострочення сплати кредиту, 8797,25 доларів США (еквівалент в гривні - 70188,85 грн.) - три відсотки річних за прострочення сплати процентів за користування кредитом; пені нарахованої за порушення строку погашення відсотків 19083,21 дол.США (еквівалент в гривні 152255,39 грн.), сума пені нарахована за порушення строку погашення кредиту - 7812,26 дол. США (еквівалент в гривні 62330,11 грн.); за кредитним договором №15.76-28/08-СК від 30.07.2008 року - в розмірі 57434,97 доларів США (еквівалент в гривні- 458244,90 грн.) - строкова заборгованість за кредитом; 41441,19 доларів США (еквівалент в гривні- 330638,53 грн.) - прострочена заборгованість за кредитом; 1260,67 доларів США (еквівалент в гривні- 10058,25 грн.)- строкова заборгованість по процентам за користування кредитом; 41135,26 доларів США (еквівалент в гривні- 328197,67 грн.) - прострочена заборгованість по процентам за користування кредитом; 1427,85 доларів США (еквівалент в гривні - 11392,10 грн.) - три відсотки річних за прострочення сплати кредиту, 1525,10 доларів США (еквівалент в гривні - 12168,01 грн.)- три відсотки річних за прострочення сплати процентів за користування кредитом, 2613,09 доларів США (еквівалент в гривні - 20848,53 грн.)- пеня нарахована в зв'язку з несвоєчасним погашенням кредиту; 2737,57 доларів США (еквівалент в гривні - 21841,70 грн.)- пеня нарахована в зв'язку несплатою процентів за користування кредитом, державного мита в сумі 24224,38 грн.

16.11.2011р. на виконання рішення господарського суду Харківської області від 29.08.2011 р. було видано відповідні накази суду.

Постановою Вищого господарського суду України від 23.01.2012 року постанову Харківського апеляційного господарського суду від 31.10.2011 року та рішення господарського суду Харківської області від 29.08.2011 року залишено без змін.

Позивач вказує на те, що ухвалою Московського районного суду м. Харкова у справі № 643/9474/17 від 24.07.2017р., накладено заборону відчуження нежитлового приміщення площею 723,8 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Чичибабіна, 11, зареєстрованого за ТОВ "АЛТА".

27.07.2017р. в рамках виконавчого провадження ВП № 33014908, на електронних торгах "СЕТАМ" за лотом №224512 було реалізовано майно ТОВ "Алта", а саме: нежитлове приміщення - кафе, що розташоване за адресою м. Харків, вул. Чичибабіна, буд. 11.

Вказане вище стало підставою для звернення позивача з позовом до господарського суду Харківської області, в якому останній просив визнати електронні торги за лотом №224512 від 27.07.2017р. недійсними.

Крім того, на думку позивача дії приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 щодо прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37701082 від 23.10.2017р., відповідно якого внесено власником вказаного нерухомого майна ПП "ФУДСТАР" не відповідають ухвалі Московського районного суду м. Харкова у справі № 643/9474/17 від 24.07.2017р., а тому позивач просить скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37701082 від 23.10.2017р.

06.12.2017 року господарським судом Харківської області прийнято оскаржуване рішення, з підстав викладених вище.

Переглянувши справу за наявними у ній та додатково поданими доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Алта» підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Після ратифікації Верховною радою України Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, остання, відповідно до статті 9 Конституції України набула статусу частини національного законодавства.

З прийняттям у 2006 році Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», Конвенція та практика Суду застосовується судами України як джерело права.

Відповідно до частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Ryabykh v.Russia» від 24.07.2003 року, «Svitlana Naumenko v. Ukraine» від 09.11.2014 року зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване частиною 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, яка проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

У відповідності до частини 1 ст. 61 Закону України Про виконавче провадження реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Згідно ч. 2 ст. 61 Закону України Про виконавче провадження порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Реалізація майна в межах виконавчого провадження здійснюється відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 р. № 2831/5, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 р. за № 1301/29431 (далі - Порядок реалізації арештованого майна або Порядок).

Пунктом 2 розділу І Порядку передбачено, що реалізація майна здійснюється шляхом проведення організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною.

Порядком визначено наступні поняття

Система реалізації майна (далі - система) - інформаційна електронна система, що забезпечує здійснення в електронній формі процесів прийняття та розміщення інформації про лоти, подання й обробки заявок на участь в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною), проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) з реалізації арештованого виконавцями майна, обробки інформації про електронні торги (торги за фіксованою ціною) (п. 1 розділу І Порядку).

Електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Веб-сайт реалізації майна (далі - Веб-сайт) - електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, повідомлення про безоплатну передачу конфіскованого майна, здійснюються реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах та торгах за фіксованою ціною, забезпечується доступ спостерігачів торгів та проводяться електронні торги та торги за фіксованою ціною.

Організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною (далі - Організатор) - державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком;

Згідно п. 3 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п'яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Відповідно до розділу VІІІ Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.

Протокол електронних торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування Системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця).

Відповідно до п. 1 розділу Х Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Згідно п. 3 розділу VIIІ Порядку у разі якщо належна до сплати сума (у тому числі винагорода Організатору) від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк або в інший строк, визначений абзацом одинадцятим пункту 1 розділу X цього Порядку, з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а переможцем електронних торгів визнається учасник, який запропонував ціну, що була перед ціною, запропонованою переможцем, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно.

У цьому разі Організатор вносить відповідні відомості до Системи й засобами Системи формує новий протокол електронних торгів, який повинен містити, крім інформації, зазначеної в пункті 1 цього розділу, також інформацію про невнесення попередньо визначеним переможцем (переможцями) електронних торгів належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу X цього Порядку, та про визнання наступного учасника цих електронних торгів новим переможцем електронних торгів. Цей протокол розміщується Системою на Веб-сайті, в особистому кабінеті наступного учасника цих електронних торгів, визначеного новим переможцем електронних торгів, та особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), яким майно передано на реалізацію.

У разі невнесення наступним учасником, визначеним новим переможцем електронних торгів у формі аукціону, усієї належної грошової суми в установлені пунктом 1 розділу X цього Порядку строки відповідні дії повторюються для наступного учасника, що визначається згідно з абзацами першим, третім цього пункту.

У відповідності до п. 1 розділу Х Порядку у разі зупинення вчинення виконавчих дій після завершення електронних торгів переможець має право відмовитись від сплати за придбане на електронних торгах майно. У такому випадку йому повертається гарантійний внесок. Інші учасники зупинених електронних торгів мають право на повернення гарантійного внеску за умови звернення до Організатора із письмовою заявою.

Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна.

При цьому, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановленої законодавством процедури та порядку проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016р. № 2831/5 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30.09.2016р. за № 1301/29431, чинним на момент проведення оспорюваних електронних торгів.

Правовими наслідками несплати переможцем торгів у встановлений строк належної до сплати суми є: гарантійний внесок переможцю торгів не повертається, переможцем електронних торгів визнається учасник, який запропонував ціну, що була перед ціною, запропонованою переможцем, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно.

З матеріалів справи вбачається, що 06.07.2017р. ДП "СЕТАМ" здійснено публікацію про проведення торгів щодо реалізації нежитлового приміщення площею 723,8 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Чичибабіна, 11, зареєстрованого за ТОВ "АЛТА", а саме шляхом публікації у газетах "Прем'єр" та "Харківський кур'єр".

Як вбачається з протоколу №274952 проведення електронних торгів по реалізації вищевказаного нежитлового приміщення, грошові кошти у розмірі 6422708,14 грн. повинні були бути зараховані на рахунок Головного територіального управління юстиції у Харківський області до 07.08.2017 р.

Втім, вказана сума грошових коштів була зарахована на рахунок Головного територіального управління юстиції у Харківський області 22.09.2017 р., а тому господарський суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що переможцем мав бути визнаний наступний учасник.

Таким чином, недоречними є аргументи, викладені в апеляційній скарзі ПАТ «ВТБ Банк» та ДП «СЕТАМ» на те, що остання постанова державного виконавця про відкладення проведення виконавчих дій від 06.09.2017 року діяла до 19.09.2017 року і електронні торги були поновлені лише 20.09.2017 року, та протягом десяти банківських днів, а саме 22.09.2017 року покупцем були перераховані кошти.

Так, зокрема, апелянти посилаються на те, що 27.07.2017 року державним виконавцем було винесено постанову про відкладення проведення виконавчих дій, посилаючись на ухвалу Московського районного суду міста Харкова про вжиття заходів по забезпеченню позову у справі №643/9474/17.

У вказаному виконавчому провадженні постанова про відкладення проведення виконавчих дій виносилась державним виконавцем 27.07.2017 року, 09.08.2017 року, 22.08.2017 року та 06.09.2017 року.

Вказані постанови про відкладення проведення виконавчих дій доводилися до відома ДП «СЕТАМ», останній розміщував інформацію на сайті, та на її підставі 4 рази було продовжено строк зупинення торгів з продажу лоту №224512 і не було сформовано протоколу проведення електронних торгів.

Остання постанова державного виконавця від 06.09.2017 року діяла до 19.09.2017 року, та електронні торги були поновлені лише 20.09.2017 року та протягом 10 банківських днів 22.09.2017 року, як цього вимагають положення Порядку реалізації арештованого майна, покупцем були перераховані кошти.

На підставі постанови про відкладення проведення виконавчих дій ОСОБА_5 від 06.09.2017 року було зупинено електронні торги за лотом №224512.

21.09.2017 року, внаслідок спливу 10 денного строку, передбаченого Законом України «Про виконавче провадження» для відкладення проведення виконавчих дій, 2-м відповідачем було відновлено електронні торги за лотом №224512 з реалізації предмету іпотеки.

Переможець торгів не сплачував грошові кошти у встановлений протоколом №274952 проведення електронних торгів строк, оскільки з 28.07.2017 року торги були зупинені у стані «підписання протоколу», кошти були сплачені переможцем торгів після відновлення електронних торгів за лотом №224215.

Зазначене вище, на думку апелянтів свідчить про те, що спірні електронні торги №224512 були проведені з дотриманням норм чинного законодавства України.

Втім, колегія суддів з такими аргументами не погоджується оскільки вказане, навпаки, свідчить про порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 р. № 2831/5 та процедури проведення торгів, а невчасна оплата переможцем торгів коштів свідчить про незавершеність торгів.

Окрім того, пунктом 3.2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 24.10.2011р. № 10 Про деякі питання підвідомчості і підсудності справ господарським судам передбачено, що господарські суди на загальних підставах вирішують усі спори між суб'єктами господарської діяльності, а також спори, пов'язані, зокрема, з визнанням недійсними договорів, укладених суб'єктами господарювання, або між суб'єктами господарювання та органами державної влади і місцевого самоврядування шляхом проведення прилюдних торгів (аукціону), у тому числі договорів купівлі-продажу і оренди землі, а так само визнання недійсними актів про проведення відповідних торгів (аукціону).

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема, на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна.

Оскільки, виходячи зі змісту ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України, підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Статтею 15 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У відповідності до норми 16 Цивільного кодексу України, способами захисту цивільних прав та інтересів судом, зокрема, є визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі, тощо.

Отже, зі змісту вказаних правових норм випливає, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Таким чином, місцевим господарським судом вірно встановлено, що проведення електронних торгів відбулося з порушенням норм Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року за №2831/5, що вплинуло на результати торгів, зокрема на не вірне обрання переможця торгів.

А отже, не приймаються до уваги аргументи апелянтів ПАТ «ВТБ Банк» та ДП «СЕТАМ» на те, що електронні торги №224512 були проведені з дотриманням норм чинного законодавства України.

Також, ДП «СЕТАМ» у апеляційній скарзі посилається на висновок Верховного Суду України, викладений в постанові від 23.09.2014 року у справі №3-112гс14, відповідно до якого для визнання електроних торгів недійсними , які є правочином в розумінні статей 203 та 215 ЦК України, необхідно встановити саме порушення норм Порядку реалізації арештованого майна, натомість, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Однак, як вже було зазначено вище, з матеріалів справи вбачається факт порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/15 щодо процедури проведення торгів.

А за таких обставин, враховуючи порушення прав і законних інтересів позивача, шляхом відчуження майна позивача з порушенням Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року за №2831/5, що вплинуло на процедуру проведення торгів, визначення переможця торгів, місцевий господарський суд правомірно визнав електронні торги проведені Державним підприємством Сетам за лотом №224512 від 27.07.2017р. недійсними, що відповідає висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 23.09.2014 року у справі №3-112гс14, на яку посилається ДП «СЕТАМ» у апеляційній скарзі.

Таким чином, на думку колегії суддів, під час розгляду справи в частині визнання електронних торгів за лотом №224512 від 27.07.2017 року недійсними, її фактичні обставини були встановлені судом першої інстанції на підставі всебічного, повного і об'єктивного дослідження поданих доказів; висновки суду відповідають цим обставинам, юридична оцінка надана їм з вірним застосуванням норм матеріального та процесуального права, що свідчить про відсутність підстав для скасування або зміни оскаржуваного рішення в цій частині.

Щодо позовної вимоги позивача про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37701082 від 23.10.2017р. 12:51:44, приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6, колегія суддів зазначає наступне.

Завданням суду при здійсненні правосуддя в силу положень ст. 2 Закону України "Про судоустрій України" є, зокрема, захист гарантованих Конституцією України та законами, прав і законних інтересів юридичних осіб.

За змістом положень вказаних норм, правом на пред'явлення позову до господарського суду наділені, зокрема, юридичні особи, а суд шляхом вчинення провадження у справах здійснює захист осіб, права і охоронювані законом інтереси яких порушені або оспорюються.

Встановивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб'єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з'ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті, встановивши безпідставність та необґрунтованість заявлених вимог.

Розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Положеннями ст. 20 Господарського кодексу України та ст. 16 Цивільного Кодексу України визначені способи захисту прав і законних інтересів суб'єктів господарювання.

Згідно статті 20 Господарського кодексу України, держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб'єктів господарювання та споживачів. Кожний суб'єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб'єктів захищаються шляхом, зокрема, визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб'єктів, що суперечать законодавству, ущемлюють права та законні інтереси суб'єкта господарювання або споживачів.

У відповідності до статті 393 Цивільного кодексу України, правовий акт органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, який не відповідає законові і порушує права власника, за позовом власника майна визнається судом незаконним та скасовується. Власник майна, права якого порушені внаслідок видання правового акта органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, має право вимагати відновлення того становища, яке існувало до видання цього акта. У разі неможливості відновлення попереднього становища власник має право на відшкодування майнової та моральної шкоди.

Вказана норма кореспондується з п.5 Інформаційного листа арбітражного суду України №01-8/98 від 31.01.2001 року «Про деякі приписи законодавства, яке регулює питання, повязані із здійсненням права власності та його захистом», де зазначено, що судовий захист права власності та майнових інтересів власників - осіб, названих у статті 1 АПК (далі - підприємства і організації), здійснюється шляхом розгляду справ, зокрема, за позовами, зокрема, про визнання недійсними актів державних та інших органів, що порушують майнові права та охоронювані законом інтереси підприємств і організацій.

Так, позивач звернувся до господарського суду Харківської області з позовною вимогою про захист своїх прав, оскільки продаж третій особі нерухомого майна на електронних торгах призвів до незаконного позбавлення його права власності на вказане нерухоме майно, а отже, спір щодо захисту прав позивача має приватно правовий характер, а тому його вирішення належить до юрисдикції господарських судів.

Зокрема, у постанові Верховного Суду України від 16.12.2014 року у справі №21-544а14 зазначено про те, що спір щодо захисту прав, що виникають із земельних відносин має не публічний, а приватно правовий характер, а тому вирішення таких спорів не належить до юрисдикції адміністративних суддів.

У даному випадку предметом позову є вирішення питання правомірності переходу права власності на нерухоме майно від позивача до третьої особи, з урахуванням, визнання електронних торгів, на підставі яких цей перехід відбувся, недійсними.

Отже, наведене, на думку колегії суддів, вказує про наявність спору про право.

Разом з цим, у постанові від 17 лютого 2015 року по справі №21-551а14, Верховний Суд України висловив правову позицію, яка полягає у тому, що у разі прийняття суб'єктом владних повноважень рішення, на підставі якого виникають цивільні права та обов'язки особи та такі права підтверджуються чи оформленні відповідним правовстановлюючим документом, подальше оспорювання іншою особою правомірності набуття фізичною чи юридичною особою права має вирішуватись у порядку цивільної (господарської) юрисдикції, оскільки виникає спір про цивільне право.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 24 лютого 2015 (справа №21-34а15), від 16 грудня 2014 року (справа №21-544а14) від 09 грудня 2014 року (справа №21-308а14), від 11 листопада 2014 року (справа №21-493а14).

Таким чином, оскільки вимога про визнання електронних торгів недійсними, у відповідності до п. 1 статті 12 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, що діяла до 15.12.2017 року) та п.3.2. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 24.10.2011 року №10 «Про деякі питання підвідомчості та підсудності справ господарським судам» є підвідомчою юрисдикції господарських судів, то позовна вимога про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37701082 від 23.10.2017р. 12:51:44, приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6, також, повинна розглядатися в порядку господарського судочинства, оскільки таке рішення безпосередньо повязане з підставою позову про порушення прав позивача та приписів чинного законодавства України, а також з предметом позову позовною вимогою про визнання електронних торгів недійсними.

А отже, враховуючи, що електронні торги визнані судом недійсними та є такими, що порушують права та законні інтереси позивача, позовна вимога про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень може бути оскаржена в порядку господарського судочинства.

Таким чином, не знайшли свого підтвердження аргументи викладені в апеляційній скарзі ДП «СЕТАМ» про те, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

За таких обставин, місцевий господарський суд дійшов передчасного висновку про припинення провадження в частині позовних вимог про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37701082 від 23.10.2017р. 12:51:44, приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6.

Отже, висновок місцевого господарського суду в частині припинення провадження у справі не відповідає принципам справедливого судового розгляду у контексті частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Стаття 74 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Гарантуючи право на справедливий судовий розгляд, стаття 6 Конвенції в той же час не встановлює жодних правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010р.)

Питання справедливості розгляду не обовязково постає у разі відсутності будь-яких інших матеріалів на підтвердження отриманих доказів, слід мати на увазі, що у разі, якщо доказ має дуже вагомий характер і якщо відсутній ризик його недостовірності, необхідність у підтверджувальних доказах відповідно зменшується (рішення Європейського суду з прав людини у справі Яременко проти України, no. 32092/02 від 12.06.2008р.)

Таким чином, аргументи викладені в апеляційній скарзі Товариства з обмеженою відповідальністю «Алта» про скасування оскаржуваного рішення місцевого господарського суду щодо припинення провадження в іншій частині позовних вимог знайшли своє підтвердження при апеляційному перегляді оскаржуваного рішення, у звязку з чим вказана апеляційна скарга підлягає до задоволення.

Аргументи, викладені в апеляційних скаргах Публічного акціонерного товариства «ВТБ Банк» та Державного підприємства "СЕТАМ" задоволенню не підлягають, оскільки є необґрунтованими та такими, що спростовуються матеріалами справи та наявними у справі доказами.

Отже, місцевий господарський суд в частині позовної вимоги про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень неповно зясував обставини, що мають значення для справи та дійшов висновків, які не відповідають обставинам справи, а тому рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17 в частині задоволення позову частково та припинення провадження в іншій частині позовних вимог слід скасувати та прийняти в цій частині нове рішення, яким позов задовольнити повністю та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37701082 від 23.10.2017 року 12:51:44 приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_6, а в решті рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17 слід залишити без змін, як таке, що прийнято з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, ч.2 ст. 275, п.1, 3 ч.1 статті 277, 282 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "ВТБ Банк", м. Київ залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Державного підприємства "СЕТАМ", м. Київ залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Алта", м. Харків задовольнити.

Рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17 скасувати в частині задоволення позову частково та припинення провадження в іншій частині позовних вимог.

Прийняти в цій частині нове рішення.

Позов задовольнити повністю.

Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37701082 від 23.10.2017 року 12:51:44 приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_6.

В решті рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2017р. у справі №922/3537/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду у строк протягом двадцяти днів з дня її проголошення, який обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 23.02.2018 року.

Головуючий суддя Терещенко О.І.

Суддя Сіверін В. І.

Суддя Слободін М.М.