КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"23" лютого 2018 р. Справа№ 911/1278/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дідиченко М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Руденко М.А.

розглянувши заяву про відвід колегії суддів, подану по справі № 911/1278/17 за апеляційною скаргою Приватного підприємства "Хімпласт"

на рішення Господарського суду Київської області від 15.08.2017 р.

у справі № 911/1278/17 (суддя: Подоляк Ю.В.)

за позовом Приватного підприємства "Хімпласт"

до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго"

за участю третьої особи 1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Фізичної особи-підприємця Онищенка Юрія Миколайовича

за участю третьої особи 2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору:

ОСОБА_3

про зобов'язання вчинити дії та стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Хімпласт" звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Фізичної особи-підприємця Онищенка Юрія Миколайовича (далі - третя особа) про (з урахуванням уточнення позовних вимог та припинення позовних вимог до Фізичної особи-підприємця Онищенка Юрія Миколайовича) -

- зобов'язання Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" виконати умови договору постачання електричної енергії від 12.07.2012 року № 220021653, шляхом відновлення постачання електричної енергії Приватному підприємству "Хімпласт" за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Гельсінської групи, 14, згідно з діючими Технічними умовами № К-00-11-0123 на приєднання електроустановок (додаток № 1 до договору від 08.02.2011 року № К-00-11-0123);

- стягнення з Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" на користь Приватного підприємства "Хімпласт" розмір двократної вартості недовідпущеної електричної енергії за період з 19.03.2017 року по 14.08.2017 року, що складає 1600000 грн;

- стягнення з Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" на користь Приватного підприємства "Хімпласт" збитки за період з 19.03.2017 року по 03.08.2017 року в розмірі 5228462,27 грн.

Рішенням Господарського суду Київської області від 15.08.2017 р. позов Приватного підприємства "Хімпласт" задоволено частково, зобов'язано Приватне акціонерне товариство "Київобленерго" виконати умови договору постачання електричної енергії від 12.07.2012 року № 220021653, шляхом відновлення постачання електричної енергії Приватному підприємству "Хімпласт"; стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" на користь Приватного підприємства "Хімпласт" 800, 00 грн. витрат по сплаті судового збору. В решті позову відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення у даній та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 25.09.2017 року у справі №911/1278/17 скарга прийнята до розгляду та порушено апеляційне провадження.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 31.10.2017 р. було відкладено розгляд справи № 911/1278/17 на 23.11.2017 року та залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3.

23.11.2017 року в судовому засіданні Київського апеляційного господарського суду на підставі ст. 77 Господарського процесуального кодексу України було оголошено перерву до 07.12.2017 року.

У зв'язку з перебуванням головуючого судді Суліма В.В., на лікарняному, розгляд справи № 911/1278/17 не відбувся.

Після виходу судді Суліма В.В., з лікарняного судом було призначено розгляд справи № 911/1278/17 на 30.01.2018 року ухвалою від 11.12.2017 року.

30.01.2018 р. в судовому засіданні було оголошено перерву на 06.02.2018 року.

Протоколом автоматичної зміни колегії суддів від 05.02.2018 року, у зв'язку з перебуванням судді Коротун О.М., на лікарняному з 05.02.2018 року, було сформовано для розгляду апеляційної скарги у справі № 911/1278/17 нову колегію суддів у складі: головуючого судді: Суліма В.В., суддів: Майданевича А.Г., Гаврилюка О.М.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 05.02.2018 р. апеляційну скаргу Приватного підприємства "Хімпласт" на рішення Господарського суду Київської області від 15.08.2017 у справі № 911/1278/17 було прийнято до свого провадження у складі нової колегії головуючого судді: Суліма В.В., суддів: Майданевича А.Г., Гаврилюка О.М.

06.02.2018 року в судовому засіданні Київського апеляційного господарського суду було оголошено перерву у розгляді апеляційної скарги Приватного підприємства "Хімпласт" на рішення Господарського суду Київської області від 15.08.2017 року у справі № 911/1278/17 до 20.02.2018 року.

19.02.2018 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від позивача надійшла заява про відвід колегії суддів: Суліма В.В., суддів Майданевича А.Г. Гаврилюка О.М.

Заява мотивована тим, що існують обставини, що викликають сумнів у неупередженості колегії суддів: Суліма В.В., суддів Майданевича А.Г. Гаврилюка О.М., а саме те, що справа слухається понад 5 місяців, тобто з порушенням розумних строків розгляду справи.

Відповідно до п.п. 1-3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Колегія суддів у складі: головуючий суддя - Сулім В.В., судді: Гаврилюк О.М., Майданевич А.Г., дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, в зв'язку з чим ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 20.02.2018 р. провадження у справі № 911/1278/17 зупинено, матеріали справи № 911/1278/17 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.02.2018 р., заяву Приватного підприємства «Хімпласт» про відвід колегії суддів передано на розгляд колегії суддів у складі: головуюча суддя - Дідиченко М.А., суддів: Пономаренко Є.Ю., Руденко М.А.

Згідно п. 7, п. 11 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сулім В.В., судді: Гаврилюк О.М., Майданевич А.Г., дійшла висновку про її необґрунтованість, виходячи з наступного.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява №7577/02) від 03.05.2007 суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі "ОСОБА_4 проти України" від 09.01.2013 зазначено наступне. (104) Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та (ІІ) об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24.02.1993, Series A N 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій) (див. рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру", заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", п. 32, Reports 1996-III). (106) У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26.10.1984 у справі "Де Куббер проти Бельгії", Series A, №86). (107) Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (див. рішення у справі "Сасілор-Лормін проти Франції", заява №65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

В рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 09.11.2006 сказано: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як уже зазначалося, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 35 ГПК України).

Розглянувши заяву Приватного підприємства «Хімпласт» про відвід колегії суддів, суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи у її обґрунтування, в розумінні ст. ст. 35, 36 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути підставою для відводу колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сулім В.В., судді: Гаврилюк О.М., Майданевич А.Г. Крім того, заява про відвід колегії суддів не містить даних про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності суддів.

За таких обставин, керуючись ст. 35, 36, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Приватного підприємства «Хімпласт» про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сулім В.В., судді: Гаврилюк О.М., Майданевич А.Г. у справі № 911/1278/17 відмовити.

Головуючий суддя М.А. Дідиченко

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Руденко