ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2018 року Справа № 923/51/18

Господарський суд Херсонської області у складі судді Литвинової В.В. при секретарі Горголь О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Фізичної особи- підприємця Юрченко Юрія Миколайовича, м.Херсон

до: Приватного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго", м.Херсон

про скасування оперативно-господарських санкцій

за участю представників сторін:

від позивача: Берьозка Ю.В.;

від відповідача: не прибув;

Фізична особа - підприємець Юрченко Юрій Миколайович звернувся до Господарського суду Херсонської області з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго", у якій просить скасувати оперативну-господарську санкцію, застосовану Приватним акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" до Фізичної особи - підприємця Юрченко Юрія Миколайовича у вигляді нарахування вартості спожитої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричної енергії на суму 17 911,98 грн., оформлене протоколом комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричної енергії Приватного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" від 02.01.2018 року № 1.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на приписи ст. 237 Господарського кодексу України, ст.ст. 162-164, 171-172, 176 Господарського процесуального кодексу України.

Позивач наполягає на задоволенні позовних вимог.

Відповідач в судове засідання не прибув, 19 лютого 2018 року надіслав суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з перебуванням представника у відрядженні в м.Києві.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 30.01.2018 року провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідач, отримавши 01.02.2018 року ухвалу про відкриття провадження, відзиву до суду не подав.

Згідно приписів ч.1 ст.251 ГПК України відзив подається протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Враховуючи викладене, керуючись главою 10 ГПК України, суд дійшов висновку відхилити клопотання відповідача про відкладення розгляду справи та розглянути справу.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши представника позивача, суд

в с т а н о в и в:

Матеріалами справи підтверджується, що 14.10.2004 р. між фізичною особою-підприємцем Юрченко Юрієм Миколайовичем (позивач, споживач) та Приватним акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (відповідач, постачальник) укладено договір про постачання електричної енергії №470 (далі - договір).

Згідно із п. 1 договору Постачальник постачає електричну енергію Споживачу, а Споживач оплачує постачальнику електричної енергії її вартість та здійснює інші платежі згідно із умовами цього Договору та додатками до Договору, що є його невід'ємними частинами.

Судом встановлено, що перелік об'єктів споживача, які забезпечуються електроенергією, зазначено у додатку №5 до договору постачання електроенергії, єдиним об'єктом у переліку є «СТО» за адресою м. Херсон, вул. Паровозна, 48 (а.с.24).

Позивач у позові зазначає, що 20.12.2017 р. працівники ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» з'явились на належному позивачу об'єкті та склали акт про порушення правил ПКЕЕ №131351.

Відповідно до змісту акту про порушення ПКЕЕ позивачу у провину ставиться вчинення порушення п. 10.2.26 ПКЕЕ, про що у акті вжито наступне формулювання:

"Пошкодження приладу обліку типу НІК 2301 АП1..., а саме виявлено пошкодження цілісності корпусу електролічильника, корпус має тріщини в місцях кріплення гайок пломбувальних гвинтів, є ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку".

Також по змісту п. 9 Акту порушень зроблено відмітку, що прилад обліку №0801250 знятий, запакований у пакет, який опломбовано пломбою №С40983815 та вилучений працівниками відповідача.

Згідно із цим же пунктом акту зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 02.01.2018 р. за адресою м. Херсон, вул. Пестеля, 5, двоповерхове приміщення, каб. №3 з 14:00.

У матеріалах справи міститься копія акту №76/12 від 26.12.2017 р. «Проведення експертизи лічильника електроенергії» (а.с.31).

Відповідно до вступної частини акта експертизи зазначено: «Комісія ПрПТ «ЕК «Херсонобленерго» у складі: голова комісії - Головний метролог МС ОСОБА_3, члени комісії інженер МС ОСОБА_4, фах. 2-ї кат. СЕЗ ОСОБА_5, представник Держстандарту ОСОБА_6 у присутності споживача ФОП Юрченко Ю. М., що проживає: АДРЕСА_1, провела експертизу лічильника зав. №0808250 типу НІК2301АП1».

За результатами досліджень лічильника у акті експертизи зазначено наступне: «Корпус лічильника пошкоджено. На втулках кріплення гайок пломбувальних гвинтів є тріщини на правому та верхньому. Пломби не пошкоджені. Метрологічні характеристики приладу відповідають вимогам стандарту. Лічильник не придатний до подальшої експлуатації. Цілісність корпусу та пломб не порушувалась».

Акт експертизи підписаний членами комісії та відповідачем. При цьому, у якості додатків до позову ФОП Юрченко Ю. М. залучив фотознімки приладу обліку, які здійснені ним під час проведення вказаної експертизи. Достовірність та час здійснення знімків відповідачем не оспорювались.

Також, додатком до акту експертизи є протокол б/н повірки лічильника електричної енергії типу НІК2301АП1 №0808250, а також висновок експертної повірки цього ж приладу обліку (а.с.32). Відповідно до змісту висновків експертної повірки прилад обліку визнано - придатним до експлуатації, а тому суд одразу звертає увагу, що результати експертної повірки та проведеної експертизи суперечать один одному.

02.01.2018 р. акт про порушень ПКЕЕ №131351 від 20.12.2017 р. розглянуто на комісії відповідача з розгляду акту про порушень ПКЕЕ, у результаті якого рішенням комісії, оформленим витягом з протоколу №1 від 02.01.2018 р., позивачу проведено

нарахування вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ, на загальну суму 17911,98 грн.

При цьому, у якості вихідних даних у копії витягу з протоколу комісії вказано: Р (потужність, кВт) - ЗО кВт, тривалість роботи обладнання протягом доби І доб. (год) - 9 годин, коефіцієнт використання к вик. - 0,5, добове споживання доб. (кВт/год) - 135 кВт/год. Період нарахування визначено з 20.06.2017 р. по 20.12.2017 р.

У кості виду порушення вказано: п. 2.1.3. пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо).

Окрім протоколу комісії, позивачу надано додатковий рахунок №470 за грудень 2017 р. із встановленим строком оплати 30 днів.

Дослідивши наявні матеріали справи та перевіривши правомірність проведених відповідачем нарахувань, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та до необхідності їх задоволення, що обґрунтовується наступним.

Згідно із виписки з єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб- підприємців, позивач є фізичною особою-підприємцем, а тому до спірних правовідносин застосовуються положення Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31.07.1996 р. №28 (далі - по тексту ПКЕЕ) та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. №562 (далі по тексту - Методика).

Окрім того, відповідно до ст. 235 ГК України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку.

До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання.

Згідно із ч. 2 ст. 236 ГК України перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій цієї статті, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Відповідно до п. 4.2.3. договору про постачання електричної енергії, укладеного між сторонами, споживач сплачує постачальнику електричної енергії вартість електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання (згідно з методикою, затвердженою НКРЕ), у разі, в тому числі, пошкодження засобів обліку електроенергії.

Згідно із ст. 237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно- господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання.

Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Оперативно-господарські санкції можуть застосовуватися одночасно з відшкодуванням збитків та стягненням штрафних санкцій.

Таким чином, з урахуванням системного аналізу зазначених норм, суд приходить до висновку, що проведене відповідачем нарахування за своєю правовою природою є оперативно-господарською санкцією.

Пунктом 6.40 ПКЕЕ встановлено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

Згідно із п. 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Відповідно до п. 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді.

Відповідно до підпункту 3 п. 2.1. Методики вона застосовується, у тому числі, за таке порушення ПКЕЕ, як пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Згідно із абзацу 10 п. 2.1. Методики у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що у разі незгоди споживача із фактом пошкодження приладу обліку відповідач як постачальник електричної енергії не має права застосовувати Методики та нараховувати відносно споживача оперативно- господарські санкції.

Матеріалами справи підтверджено, що позивач не був згоден із фактом пошкодження приладу обліку, що підтверджено наступним.

У матеріалах справи міститься нотаріально посвідчена заява свідка ОСОБА_8. Відповідно до змісту заяви свідок зазначив, що працює на станції технічного обслуговування позивача у якості старшого майстра та був присутнім на момент проведеної перевірки приладу обліку та його вилучення на експертизу. Свідок зазначив, що позивач, Юрченко Юрій Миколайович, не погодився, що прилад обліку має будь-які пошкодження, але не заперечував проти вилучення лічильника, оскільки був упевнений, що експертиза встановить відсутність будь-яких пошкоджень. Також свідок зазначив, що також підходив та оглядав вилучений прилад обліку, але жодних мікротріщин та інших пошкоджень на корпусі лічильника не побачив.

Суд встановив, що ОСОБА_8 вказаний у вступній частині акту про порушень ПКЕЕ як уповноважена особа позивача, його присутність на місці перевірки та вилучення приладу обліку не оспорюється сторонами.

Аналогічні за своєю суттю свідчення надає у своїй заяві свідка ОСОБА_9, який працює на СТО на посаді старшого менеджера. Присутність даного свідка на місці перевірки та вилучення приладу обліку також не оспорюється сторонами.

Суд приймає до уваги вказані свідчення свідків як доказ незгоди позивача із вчиненим порушенням ПКЕЕ з урахуванням того, що відповідачем експертиза була проведена і лише після цього відповідач застосував до позивача оперативно-господарські санкції.

При цьому, оскільки заяви свідків мають достатній обсяг інформації, що має доказове значення для справи та не викликає будь-яких обґрунтованих сумнівів у суду, а сторони не надали клопотань про їх допит у судовому засіданні, суд не вважає за необхідне викликати та допитувати свідків у судовому засіданні.

Отже, у даному випадку висновок експертизи є необхідною умовою для застосування оперативно-господарських санкцій.

Водночас, суд вважає, що експертиза приладу обліку не була проведена відповідачем належним чином, у зв'язку із чим наявний висновок експертизи не може бути належним та допустимим доказом факту пошкодження приладу обліку та підставою для застосування оперативно-господарських санкцій виходячи з наступного.

Перш за все суд погоджується із позивачем та констатує, що наявний у матеріалах справи висновок експертизи за своїм оформленням дійсно схожий на форму акту експертизи, що затверджена додатком №2 до Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженого наказом Мінпалива України від 21.06.2003 р. №322.

Суд зауважує, що враховуючи статус позивача як фізичної особи-підприємця вказана форма і положення про проведення експертизи не могли бути застосовані до позивача, хоча сама форма акту експертизи і не має критичного значення за умов, коли експертиза проведена уповноваженими відповідно до закону експертами та за умов забезпечення правильного порядку проведення експертизи.

Суд критично відноситься до наданого акту експертизи, оскільки згідно із його змісту вона проведена комісією, яка складається виключно із працівників ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» за участю запрошеного представника Держстандарту.

Проте, проведення експертизи саме такими суб'єктами суперечить абз. 10 п. 1.2. Методики, яка встановлює, що Методика не може бути застосована саме до моменту отримання енергопостачальною організацією висновків експертизи, що вказує на те, що таку експертизу здійснює не сам постачальник, а стороння організація, яка має на це право.

Аналогічних висновків суд дійшов також виходячи із п. 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою КМ Україн від 08.02.2006 р. №122, де вказано, що факти пошкодження приладів (систем) обліку, пломб на приладах, а також факти втручання в їх роботу, що призвели до заниження показань, встановлюються спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Суд погоджується з позивачем, що у даному випадку питання проведення експертиз та експертних досліджень врегульовані відповідно до пунктів Інструкції про порядок призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, пунктом 12 "Електротехнічна експертиза" розділу II Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджені наказом Мінюсту України від 08.10.1998 р. №53/5.

Зокрема, згідно із абз. 1 п. 1.1: Інструкції про порядок призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - експертизи та дослідження) судовим експертам державних спеціалізованих науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - експертні установи) та атестованим судовим експертам, які не є працівниками державних спеціалізованих установ (далі - експерти), їх обов'язки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються у порядку, визначеному Кримінальним процесуальним, Цивільним процесуальним, Господарським процесуальним кодексами України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Кодексом адміністративного судочинства України, Митним кодексом України, Законами України_"Про судову експертизу", "Про виконавче провадження", іншими нормативно-правовими актами з питань судово- експертної діяльності та цією Інструкцією.

Відповідно до п. 1.2.2. цієї Інструкції електротехнічна експертиза є одним із видів експертиз.

Згідно із п. 1.7. Інструкції експертизи та дослідження, що проводяться атестованими судовими експертами, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, здійснюються з урахуванням обмежень, передбачених статтею 7 Закону України "Про судову експертизу".

Відповідно до п. 1.8. Інструкції підставою для проведення експертного дослідження є письмова заява (лист) замовника (юридичної або фізичної особи) з обов'язковим зазначенням його реквізитів, з переліком питань, які підлягають розв'язанню, а також об'єктів, що надаються.

Відповідачем не надано до матеріалів справи належних доказів того, що він є спеціалізованою експертною установою у сфері електротехнічних експертиз та доказів того, що його працівники, які провели експертизу приладу обліку позивача, є атестованими експертами у сфері електротехніки.

При цьому, наявність у складі комісії представника Держстандарту (держповірника) не робить акт експертизи та саму експертизу належно проведеною, оскільки державний повірник не є експертом. До того ж, до матеріалів справи навіть не надано доказів, що ОСОБА_6 є держповірником.

Суд критично оцінює акт експертизи приладу обліку і з тих підстав, що висновок та протокол експертної повірки, як додатки до цього акту, суперечить викладеним результатам експертизи, однак особа, яка зазначена у акті експертизи як держповірник, не зробила жодних зауважень до тексту самого акту. При цьому, у документі висновку експертної повірки передбачений реквізит «Затверджую. Генеральний директор ДП «Херсонстандартметрологія» ОСОБА_7», у якому відсутній підпис особи, яка мала б затвердити висновок.

Відповідачем не надано доказів, які б свідчили про проведення ще однієї експертизи приладу обліку позивача.

Виходячи з цього, до моменту прийняття рішення про застосування оперативно- господарських санкцій, відповідач не провів належну експертизу приладу обліку на факт встановлення його пошкоджень, а тому Методика не могла бути застосована до позивача, а рішення про застосування оперативно-господарських санкцій підлягає скасуванню з цих підстав.

Окрім того, у судовому засіданні досліджено кольорові фотознімки приладу обліку, який вилучено відповідачем та щодо якого проведено неналежну експертизу працівниками відповідача.

Суд констатує, що візуально на фотознімках не видно жодних пошкоджень зовнішнього корпусу приладу обліку, а на запитання представника позивача щодо необхідності вказати, де саме прилад обліку пошкоджено, представник відповідача не зміг надати відповідь.

У зв'язку із цим суд акцентує увагу на тому, що по змісту графи акту експертизи «Результати досліджень» з початку абзацу вказано, що корпус лічильника пошкоджено, а у останньому реченні абзацу вказано, що цілісність корпусу та пломб не порушувалась. Тобто, самі результати висновку експертизи та акту про порушення ПКЕЕ є суперечливими та взаємовиключними.

Також, судом перевірено розрахунки оперативно-господарських санкцій, у результаті чого встановлено їх помилковість.

Зокрема, розрахунок проведено за формулою XV доб = Р І доб К в,

де: Р - потужність (кВт), визначена у розмірі ЗО кВт, що відповідає Договору;

І доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що, нібито, встановлено згідно договору у розмірі 9 год, хоча у Договорі такого часу не зазначено.

Оскільки графік роботи СТО позивача однозмінний, а значить згідно п. 2.5. Методики час роботи мав становити 8 год.

Кв - коефіцієнт використання, прийнято за 0,5 як сталу величину згідно Методики.

Загалом, добове споживання розраховано таким чином:

30 кВт * 9 год * 0,5 = 135 кВт*год/добу.

Водночас, якби розрахунок був здійснений згідно із правильними показником часу роботи, то мав би наступний вигляд:

30 кВт * 8 год * 0,5 = 120 кВт*год/добу.

Оскільки у періоді розрахунку, взятому відповідачем, визначено 125 календарних днів, то загальне нарахування за умови правильного розрахунку склало б:

125 днів * 120 кВт*год/добу = 15 000 грн.

В той же час, відповідачем нараховано 17911,98 грн.

Різниця між розрахунком суду та розрахунком відповідача складає 2911,98 грн., при цьому нарахування суду є меншими.

Окрім того, відповідач належним чином не обґрунтував обраного періоду порушення у 6 місяців.

Зокрема, відповідно до п. 2.5. Методики бількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Д пер., день), визначається за формулою

Д пер = Д пор + Д усун, (2.6), де: Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Д усун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення.

Проте, відповідно до п. 3.3. ПКЕЕ електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку.

Відтак, відповідач протягом 20107 року мав би принаймні двічі здійснити контрольний огляд приладу обліку, і другий раз - після червня 2017 р., а значить, період порушення у нарахуванні міг би бути меншим. Разом з тим, у оскаржуваному рішенні комісії відповідача немає жодної згадки про те, коли проводився останній контрольний огляд приладу обліку перед складанням акту про порушення, у зв'язку із чим у суду немає можливості навіть перевірити правильність проведеного нарахування відповідача.

Оскільки оперативно-господарські санкції є заходом господарсько-правової відповідальності, що розраховуються стороною у односторонньому порядку, а суд відповідно до закону не наділений правом змінювати їх розмір, то рішення про нарахування вартості не облікованої електроенергії повинно бути скасовано і з цих підстав.

Таким чином, зазначені обставини свідчать, що оперативно-господарські санкції, застосовані рішенням відповідача, є неправомірними та підлягають скасуванню.

Відповідно до матеріалів справи, судові витрати складають 1762 грн. витрат по сплаті судового збору, що підтверджуються завіреною банком копією квитанції, які відповідно до ст. 129 ГПК України стягуються з відповідача на користь позивача.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 123, 129, 232-240 ГПК України, суд -

в и р і ш и в:

1.Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

2.Скасувати оперативно-господарські санкції, застосовані приватним акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» () до фізичної особи-підприємця Юрченка Юрія Миколайовича (РНОКПП НОМЕР_1) у вигляді нарахування вартості спожитої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією на суму 17911 грн. 98 коп., оформлене протоколом комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричної енергії приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» від 02.01.2018 р. №1.

3.Стягнути із приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» () на користь фізичної особи-підприємця Юрченка Юрія Миколайовича (73003, АДРЕСА_2, РНКОПП НОМЕР_1) судові витрати у розмірі 1762 грн. судового збору.

Повне рішення складено 21.02.2018

Відповідно до ст. 241 ГПК України Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В.Литвинова