КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" лютого 2018 р. Справа№ 911/3055/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Мальченко А.О.

суддів: Дикунської С.Я.

Жук Г.А.

при секретарі судового засідання Найченко А.М.,

розглянувши матеріали апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «Космос»

на рішення Господарського суду Київської області від 13.11.2017

у справі № 911/3055/17 (суддя Ярема В.А.)

за позовом Приватного акціонерного товариства «Космос»

до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго»

про визнання недійсним рішення

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Космос» (надалі - ПрАТ «Космос», позивач) звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (надалі - ПрАТ «Київобленерго», відповідач) про визнання недійсним рішення комісії відповідача по розгляду акту № К034437 від 27.04.2017 про порушення позивачем Правил користування електричною енергією (надалі - ПКЕЕ), оформленого протоколом №001 від 15.09.2017.

Рішенням Господарського суду Київської області від 13.11.2017 у справі № 911/3055/17 у задоволенні позовних вимог ПрАТ «Космос» відмовлено повністю.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що акт про порушення № К034437 від 27.04.2017 складений відповідно до вимог законодавства, підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками відповідача, а тому є дійсним; доводи позивача щодо несанкціонованого доступу представників відповідача до об'єкта, де знаходилися засоби обліку електроенергії, не підтверджені належними та допустимими доказами; факт порушення позивачем ПКЕЕ, а саме, втручання в параметри розрахункового засобу обліку шляхом встановлення високочастотного генератора на корпус лічильника з метою зміни показників відповідного лічильника, підтверджується висновком експертного електротехнічного дослідження; відповідачем правомірно здійснено нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення позивачем ПКЕЕ, у зв'язку з чим відсутні правові підстави для скасування рішення комісії відповідача.

Не погоджуючись із вищезазначеним рішенням, ПрАТ «Космос» звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та постановити нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Обґрунтовуючи підстави звернення з апеляційною скаргою, апелянт посилався на те, що рішення судом було прийняте з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, неправильним застосуванням норм матеріального права, у зв'язку з чим дійшов висновків, які не відповідають фактичним обставинам справи.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач вказував, що відповідачем була проведена перевірка та складено акт про порушення без дотримання відповідних вимог законодавства, за відсутності уповноваженого представника споживача шляхом несанкціонованого доступу до об'єкта, де знаходилися засоби обліку електроенергії; факт втручання позивача в параметри розрахункового засобу обліку не підтверджується наявними доказами; рішення комісії по розгляду акта про порушення є незаконним, не відповідає обставинам справи, підлягає визнанню недійсним, а тому, як вважає позивач, суд дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 15.01.2018 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПрАТ «Космос», встановлено ПрАТ «Київобленерго» строк для подання відзиву на апеляційну скаргу протягом 5 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідач скористався правом, наданим статтею 263 Господарського процесуального кодексу України, надав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Господарського суду Київської області - без змін.

Заперечуючи проти задоволення апеляційної скарги, відповідач стверджував, що акт про порушення було складено відповідно до вимог законодавства, а викладені в ньому обставини щодо порушення позивачем ПКЕЕ є достовірними та підтверджуються висновком експертного електротехнічного дослідження, у зв'язку з чим суд дійшов обґрунтованого висновку про правомірність нарахування відповідачем вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення позивачем ПКЕЕ та відсутність правових підстав для скасування відповідного рішення комісії відповідача.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 26.01.2018 розгляд апеляційної скарги ПрАТ «Космос» на рішення Господарського суду Київської області від 13.11.2017 у справі № 911/3055/17 призначено на 07.02.2018.

06.02.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від позивача надійшли заперечення на відзив на апеляційну скаргу, в яких останній звертав увагу на неправильне визначення відповідачем періоду порушення для нарахування вартості необлікованої електричної енергії, виходячи з того, що відповідно до Акта контрольного огляду засобів обліку електричної енергії №152986 остання перевірка приладу обліку проводилась 23.01.2017, відтак, за твердженням апелянта, розрахунок повинен проводитись саме з цієї дати, а не з 07.01.2017, як було здійснено відповідачем.

У судовому засіданні 07.02.2018 оголошено перерву до 26.02.2018, в порядку ст. 216 Господарського процесуального кодексу України.

26.02.2018 до початку судового засідання через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив на апеляційну скаргу, в яких останній пояснив, що при виявленні порушень ПКЕЕ, які вчиняються за допомогою високочастотних генераторів, для нарахування необлікованої електричної енергії підлягають застосуванню приписи п. 2.5 Методики в частині визначення періоду порушення, а саме, з дня останньої технічної перевірки, а не з дня контрольного огляду засобів обліку.

У судовому засіданні представник скаржника підтримав вимоги апеляційної скарги, просив її задовольнити, рішення суду скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представники відповідача проти вимог апеляційної скарги заперечили, вважають її безпідставною та необґрунтованою, у зв'язку з чим просили суд апеляційної інстанції відмовити в її задоволенні, а судове рішення залишити без змін.

26.02.2018 у судовому засіданні колегією суддів було оголошено вступну та резолютивну частини постанови господарського суду апеляційної інстанції.

Колегія суддів, обговоривши доводи апеляційної скарги, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а рішення має бути залишеним без змін, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено місцевим господарським судом, 22.12.2009 між Закритим акціонерним товариством «А.Е.С. Київобленерго», правонаступником якого є ПрАТ «Київобленерго» (у тексті договору - постачальник) та ВАТ «Космос», правонаступником якого є ПрАТ «Космос» (у тексті договору - споживач) було укладено договір на постачання електричної енергії №63 (далі - договір), за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачеві для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 504 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.

Відповідно до п. 2.1. договору під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

Відповідно до п. 4.2.3. договору споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану, виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562 (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача:

- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених Методикою.

Згідно з п. 9.2. договору межа відповідальності за стан та обслуговування електроустановок визначається відповідно до Акта розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін (крім випадків, передбачених пунктами 8.2., 8.4. цього договору).

Цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 21.11.2012. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (п. 9.4. договору).

З матеріалів справи вбачається, що 06.01.2017 сторонами було складено та підписано акт про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому №279288, згідно з яким споживачеві було передано на зберігання лічильник електричної енергії типу НІК2301АК1 заводський №0 р., встановлений постачальником з пломбами та індикаторами магнітного поля за об'єктом позивача за адресою: м. Козин, вул. Солов'яненка, 68 (а.с. 29).

Місцевим господарським судом встановлено, що 27.04.2017 представниками відповідача у складі: начальника служби СКНЕ Поясніна В.О., старшого інспектора Фріцана А.О., старшого інспектора Пилипенка А.А., інспекторів Лихолєтова Є.Ю., Жданюка А.В. та Прокопця Ю.М. у присутності представника позивача - директора Рудницького В.Ю. було проведено контрольний огляд засобу обліку електричної енергії за об'єктом позивача - виробничою базою за адресою: м. Козин, вул. Слов'яненка, 68, за результатами якого складено акт про порушення №К034437, в якому зафіксовано порушення ПрАТ «Космос» пункту 6.40 ПКЕЕ, а саме, втручання в параметри розрахункового засобу обліку НІК2301АК1 заводський №0045151 з метою зміни його показників шляхом встановлення високочастотного генератора на корпус лічильника, електроенергія, що споживається, засобом обліку електроенергії не обліковується (а.с. 17).

Зі змісту вказаного акта слідує, що прилад обліку, високочастотний генератор та стабілізатор струму було знято та поміщено до пакетів, які опломбовані пломбами №В00034122 та №11272987, а також повідомлено споживача про проведення 17.05.2017 о 10:30 засідання комісії з розгляду складеного акта про порушення за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1-а.

Акт підписано представниками постачальника, разом з тим такий містить застереження про те, що представник позивача від надання пояснень за результатами огляду засобу обліку електричної енергії та підписання акту №К034437 від 27.04.2017 відмовився, про що в акті наявні відповідні записи.

У зв'язку з незгодою споживача зі встановленим та зазначеним у акті №К034437 від 27.04.2017 порушенням, знятий та вилучений лічильник НІК2301АК1 заводський №0045151 разом з вилученими пристроями направлено до Незалежного інституту судових експертиз для проведення експертного дослідження на предмет підтвердження впливу наданого на дослідження приладу при його встановленні на прилад обліку електричної енергії.

04.07.2017 судовим експертом Незалежного інституту судових експертиз Пампухою Г.Г. було складено висновок експертного дослідження за результатами проведення електротехнічного дослідження №8843, відповідно до якого експертом встановлено, що наданий на дослідження пристрій чорного кольору в пластмасовій коробці прямокутної форми розміром 13х18х8 см при підключенні його до стабілізатора змінного струму типу STAB-500 з номінальною вихідною напругою 220 В та частотою 50 Гц під час встановлення ручки потенціометру в положення максимум (потенціометр в крайньому правому положенні), при розміщенні його робочої частини, а саме чорного проводу з відгалуженнями, на нижню лицьову сторону лічильника НІК2301АК1 заводський №0 р. відбувається високочастотний вплив на лічильник, а саме, повне блокування обліку електроенергії протягом всього періоду впливу (а.с. 23-28).

15.09.2017 комісія Обухівського РП ПрАТ «Київобленерго» у складі: Костіна Д.О., Коненка О.С. та Поясніна В.О., розглянувши акт про порушення №К034437 від 27.04.2017, на підставі висновку експертизи прийняла рішення про здійснення нарахування позивачеві вартості необлікованої електричної енергії у відповідності до п. 6.40 ПКЕЕ, п. 2.1.3 Методики з визначенням величини розрахункового добового споживання згідно методики по договірній величині згідно з умовами договору за 78 днів, за період з 07.01.2017 по 27.04.2017 за тарифами, що діяли протягом періоду порушення (а.с. 19).

Вищезазначене рішення оформлене протоколом №001 від 15.09.2017, підписане членами комісії та представником споживача - директором ПрАТ «Космос» Рудницьким В.Ю.

Водночас, відповідно до наданих представником споживача у протоколі № 001 від 15.09.2017 зауважень, споживач з рішенням комісії не погодився та просив нарахування проводити без згоди сторін.

Як вбачається з протоколу № 001 від 15.09.2017, його копія разом із розрахунком величини вартості та розрахунковим документом для оплати недоврахованої електроенергії, а також з копією експертного дослідження було вручено 15.09.2017 директору ПрАТ «Космос» Рудницькому В.Ю.

Не погоджуючись із рішенням комісії, оформленим протоколом №001 від 15.09.2017, позивач звернувся з даним позовом до суду, вказуючи на те, що відповідачем перевірка проведена, а акт про порушення складено без дотримання відповідних вимог законодавства, за відсутності представника споживача, шляхом несанкціонованого входу представників відповідача до об'єкту, де знаходились розрахункові засоби обліку позивача.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з рішенням місцевого господарського суду про відмову у задоволенні позовних вимог ПрАТ «Космос», а доводи скаржника вважає безпідставними та такими, що спростовуються наявними у справі доказами, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно технічних документів та договору про постачання енергії.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), регулюють Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики від 31.07.1996 № 28 (надалі - ПКЕЕ).

Згідно з п. 5.1 ПКЕЕ договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін.

Відповідно до п. 3.33 ПКЕЕ електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку. Технічна перевірка здійснюється електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на три роки.

За загальним правилом роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача та оформляються актом про проведені роботи із зазначенням в акті прізвища уповноваженого представника електропередавальної організації, який проводив роботи та номера його службового посвідчення, крім того в акті зазначаються підстави проведення технічної перевірки або контрольного огляду засобу обліку та детальний опис результатів обстеження.

Як було зазначено вище, 27.04.2017 за наслідками перевірки приладів обліку ПрАТ «Космос» за адресою: м. Козин, вул. Солов'яненка, 68, уповноваженими особами Обухівського РП ПрАТ «Київобленерго» було складено акт про порушення №К034437, яким зафіксовано в діях товариства порушення пункту 6.40 ПКЕЕ, а саме, втручання в параметри розрахункового засобу обліку НІК2301АК1 заводський №0045151 з метою зміни його показників шляхом встановлення високочастотного генератора на корпус лічильника, у зв'язку з чим електроенергія, що споживається, засобом обліку електроенергії не обліковується.

Даний акт було підписано уповноваженими особами постачальника у кількості шести осіб, а саме: Поясніним В.О., Фріцан А.О., Пилипенком А.А., Лихолєтовим Є.Ю., Жданюком А.В. та Прокопцем Ю.М.

Відповідно до п. 4.4 договору, у разі виявлення однією зі сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта в ньому має бути запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

Вказаний пункт договору кореспондується з пунктом 6.41 ПКЕЕ, згідно якого визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Зазначене нормативне положення містить способи захисту прав як споживача, так і постачальника електричної енергії. Так, якщо позивач не погоджується зі змістом акту, він робить про це зауваження в самому акті. Втім, і постачальник енергії має засоби для захисту своїх прав, у випадку, якщо споживач відмовляється від підпису акту (рівно, як відмовляється назвати своє прізвище та/або посаду, або від участі у проведенні перевірки) - ПКЕЕ передбачають дійсність акту про порушення, якщо він підписаний трьома представниками постачальника.

Законодавство не надає електропостачальнику інших засобів довести факт порушення ПКЕЕ споживачем, у випадку, якщо представник останнього відмовляється від підписання, як лише підписи на акті про порушення ПКЕЕ трьох уповноважених осіб постачальника.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Вищого господарського суду України від 06.06.2013 у справі №5006/48/91/2012.

З акту перевірки від 15.09.2017 вбачається, що його було складено в присутності представника споживача - директора ПрАТ «Космос» Рудницького В.Ю., який від підписання акта відмовився. Така відмова була засвідчена п'ятьма підписами представників постачальника.

З огляду на зазначене, колегія суддів зазначає, що відсутність підпису представника позивача на спірному акті не ставить під сумнів його правомірність та не спростовує факт порушення споживачем ПКЕЕ.

Отже, як правильно зазначив місцевий господарський суд, вказаний акт про порушення, відповідно до приписів законодавства та умов договору, вважається дійсним та допустимим у розумінні ст. 77 ГПК України доказом на підтвердження факту порушення позивачем ПКЕЕ, а тому може бути підставою для застосування відповідачем приписів п. 6.40 ПКЕЕ, п. 2.1.3 Методики та донарахування позивачеві суми необлікованої електричної енергії.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірно відхилив доводи позивача стосовно несанкціонованого доступу до об'єкта, де знаходилися засоби обліку електроенергії, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 10 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку.

Відповідно до п.п. 3.7., 8.1. та 10.2. ПКЕЕ засоби обліку мають бути встановлені таким чином, щоб для контролю за обсягом споживання електричної енергії забезпечити технічну можливість безперешкодного доступу до засобів обліку, зокрема, які встановлені на об'єктах споживача (основного споживача), - відповідальних працівників Держенергонагляду, постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та субспоживача.

Постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право, зокрема, на безперешкодний доступ (за пред'явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об'єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку.

Споживач електричної енергії зобов'язаний, зокрема, забезпечити безперешкодний доступ постачальника електричної енергії та/або електропередавальної організації до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об'єктах споживача для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку.

Аналогічне положення міститься у п. 2.3.5 укладеного між сторонами договору, яким передбачено, що споживач зобов'язується забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників постачальника за пред'явленням службового посвідчення до розрахункових засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії, пристроїв релейного захисту, автоматики та зв'язку, до електричних установок для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки обліку, для виконання відключення та обмеження споживання у будь-який час доби.

Отже, нормами чинного законодавства та умовами договору передбачено обов'язок споживача забезпечити безперешкодний доступ постачальника електричної енергії до розрахункових засобів обліку електричної енергії, який кореспондується з правом постачальника електроенергії на доступ до засобів обліку електричної енергії, та не ставиться в залежність від організації та визначення споживачем відповідальної особи/представника з метою виконання ним відповідних законодавчих приписів.

При цьому, як правильно зауважив місцевий господарський суд, посилання позивача на відсутність директора ПрАТ «Космос» Рудницького В.Ю. на території зазначеного підприємства на момент прибуття комісії відповідача, як і доводи про відсутність у інших працівників товариства ключів від об'єкта, де знаходяться засоби обліку електроенергії, не підтверджені належними та допустимими доказами.

Водночас, отримані директором Рудницьким В.Ю. письмові пояснення працівників ПрАТ «Космос» від 16.05.2017 (а.с. 20) не спростовують факту проведення перевірки та обставин, наведених в акті, оскільки складені в односторонньому порядку працівниками позивача, як особи, яка має суб'єктивний інтерес у висвітленні процесу перевірки, яка мала місце 27.04.2017, відтак посилання скаржника на дані обставини правомірно відхилені судом першої інстанції.

Крім того, надана позивачем суду копія запиту до Обухівського відділу поліції ГУНП в Київській області з проханням надати копії документів за результатами прибуття на виклик 27.04.2017 співробітників Національної поліції України на територію ПрАТ «Космос» за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, смт Козин, вул. Солов'яненка, 68 (а.с. 21), не підтверджує обставин несанкціонованого доступу представників відповідача до засобів обліку електроенергії, а є лише запитом позивача до правоохоронного органу з метою отримання певної інформації.

Таким чином, факт незаконного проникнення в приміщення позивача, де знаходилися засоби обліку електроенергії, належними та допустимими доказами не підтверджено.

Відповідно до пункту 6.40 Правил користування електричною енергією у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.06 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.06 за №782/12656 (далі - Методика).

Відповідно до підпункту 3 пункту 2.1 Методики, остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

У разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Як було зазначено вище, у зв'язку з незгодою споживача зі встановленим та зазначеним у акті №К034437 від 27.04.2017 порушенням, відповідачем було направлено на експертне дослідження зняті та вилучені у позивача пристрої та лічильник НІК2301АК1 заводський №0045151.

На вирішення експертного дослідження було поставлено питання чи є наданий пристрій, вплив якого при встановленні робочої частини на лицьову сторону лічильника призводить до зменшення значення виміряної лічильником енергії по відношенню до обсягу реально спожитої енергії, на час впливу пристрою у ввімкнутому стані на лічильник через електроустановку, яка запакована в сейф-пакет №11272087.

У вступній частині висновку експертного електротехнічного дослідження за №8843 від 04.07.2017, складеного судовим експертом Незалежного інституту судових експертиз Пампухою Г.Г. було зауважено, що поставлене відповідачем питання не в повній мірі відповідає «Науково-методичним рекомендаціям з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень».

У зв'язку з цим експерт, дотримуючись п. 4.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, вказане питання відкорегував та виклав у наступній редакції: «Чи здійснює наданий на дослідження прилад, при встановленні робочої частини на лицьову або іншу сторону приладу обліку - електролічильника НІК2301АК1 заводський №0р., будь-який вплив на прилад обліку, на час роботи у ввімкнутому стані та чи призводить такий вплив до викривлення процесу обліку спожитої електроенергії (в сторону зменшення)».

Разом із заявою про проведення експертного дослідження відповідачем було надано експерту:

- сейф-пакет №В0003412 з лічильником електричної енергії типу НІК2301АКІ заводський №0р. та пристрій чорного кольору в пластмасовій коробці прямокутної форми розміром 13х18х8 см (надалі - пристрій);

- сейф-пакет №11272987 з електроустановкою у пластмасовому корпусі чорного кольору прямокутної форми розміром 19,5х12х11,5 см типу STAB-500 (надалі - стабілізатор).

При розкритті сейф-пакетів експертом відзначено, що вірним серійним номером сейф-пакету, у якому надійшла електроустановка, є № 11272987, в той час як у викладеному ПрАТ «Київобленерго» питанні зазначено номер сейф-пакету - №11272087.

Так, зі змісту дослідницької частини висновку експертного дослідження за результатами проведення електротехнічного дослідження №8843 від 04.07.2017 слідує, що наданий разом з лічильником пристрій чорного кольору має на корпусі отвір для вбудованого вентилятора охолодження та ручку потенціометра потужності на лицьовій стороні пристрою. До вказаного пристрою під'єднаний провід живлення з вилкою довжиною 1,31 м та другий чорний провід довжиною 2,23 м, що на кінці має два відгалуження з дротами чорного кольору довжиною 0,15 м та 0,11 м.

Судовим експертом встановлено, що надана у сейф-пакеті №11272987 електроустановка за наведеними технічними характеристиками є стабілізатором струму змінної напруги з повною потужністю 500 ВА номінальною вихідною напругою 220±8%.

При проведенні дослідження судовим експертом було встановлено, що лічильник електричної енергії типу НІК2301АКІ заводський №0р. при під'єднанні його до електричного ланцюга з трифазним навантаженням по схемі «зірка з нулем» з номінальною потужністю 3 кВт обліковує електроенергію у своєму класі точності.

У подальшому, судовим експертом до електромережі було підключено пристрій чорного кольору через стабілізатор змінного струму типу STAB-500 та встановлено, що при положенні потенціометру на мінімумі (потенціометр в крайньому лівому положенні) на пристрої чорного кольору відбувається облік спожитої електроенергії, однак, при зміні положення ручки потенціометру в положення максимум (потенціометр в крайньому правому положенні) на приладі чорного кольору було зафіксовано хаотичне вмикання світлодіодних індикаторів з позначеннями «А», «В», «С», а в подальшому - повна зупинка обліку, тобто повне блокування обліку електроенергії.

Таким чином, внаслідок розміщення проводу з відгалуженням чорного кольору на нижню лицьову сторону лічильника, зокрема, у місцях розташування мікросхем, трансформаторів струму, контактних клем та в положенні максимум (потенціометр в крайньому правому положенні), судовим експертом встановлено вплив приладу чорного кольору на процес обрахування обсягу спожитої електричної енергії.

За результатами проведеного дослідження судовим експертом зроблено висновок, що наданий на дослідження пристрій чорного кольору в пластмасовій коробці прямокутної форми розміром 13х18х8 см, при підключенні його до стабілізатора змінного струму типу STAB-500 з номінальною вихідною напругою 220 В та частотою 50 Гц під час встановлення ручки потенціометру в положення максимум (потенціометр в крайньому правому положенні), при розміщенні його робочої частини, а саме чорного проводу з відгалуженнями, на нижню лицеву сторону лічильника НІК2301АК1 заводський №0р. здійснює високочастотний вплив на лічильник, а саме, повне блокування обліку електроенергії протягом усього періоду впливу.

Враховуючи висновок експертного електротехнічного дослідження та інші докази, наявні у справі в сукупності, колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції стосовно достовірності даних, відображених в акті про порушення про наявність ознак втручання в параметри розрахункового засобу обліку НІК2301АК1 заводський №0045151 шляхом встановлення високочастотного генератора на корпус лічильника з метою зміни його показників - вплив на розрахунковий засіб обліку радіочастотним випромінюванням радіоелектронного засобу, внаслідок чого електрична енергія не враховується.

В апеляційній скарзі позивач наголошував на тому, що ані позивачем ані експертом не було виявлено порушення цілісності розрахункового засобу обліку, його пломб та індикаторів магнітного поля. Однак, суд першої інстанції правомірно відхилив дані доводи, з огляду на те, що відповідно до підпункту 3 п. 2.1. Методики, за яким відповідачем було кваліфіковано порушення ПКЕЕ, такими порушеннями є, зокрема, інші дії споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, у той час як наведений у відповідному пункті перелік таких дій не є вичерпним.

Також місцевим господарським судом правильно відзначено, що посилання позивача на відсутність пошкоджень корпусу лічильника, що свідчить про відсутність доказів встановлення на нього сторонніх предметів, не виключає відповідальність споживача за вчинення дій, які призвели до зміни показів приладів обліку шляхом влаштування високочастотного генератора, яким є пристрій чорного кольору розміром 13х18х8 см, на корпус електролічильника, що зафіксовано в акті про порушення №К034437 від 27.04.2017, у тому числі шляхом графічного зображення схеми електропостачання.

Разом з цим, колегія суддів звертає увагу на роз'яснення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, викладені у листі №9151/26/47-13 від 16.12.2013.

У листі мова йде про недоцільність проведення експертизи приладу обліку електроенергії у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу на нього постійного (змінного) магнітного або електричного полів у зв'язку з тим, що такий вплив на роботу приладу обліку не викликає фізичних та хімічних змін в матеріалах, з яких він виготовляється. Відтак, після припинення такого впливу вищезгаданим способом усі показники засобів обліку, у тому числі метрологічні, приходять до норми, у зв'язку з чим встановити наявність впливу на засіб обліку не вбачається за можливе.

В даному випадку відбувається зупинення лічильного механізму приладу обліку електроенергії за допомогою використання пристрою з радіочастотним випромінюванням, тобто порушення не полягає у втручанні в роботу (внутрішній механізм) приладу обліку електричної енергії, а лише у впливі на лічильник ззовні шляхом випромінювання радіохвилі, частоти і інтенсивності якої достатньо для створення впливу на його роботу. Взаємодія електротехнічного пристрою з приладом обліку можлива на відстані без утворення слідів, що виключає візуальні ознаки використання такого приладу.

Колегія суддів не знаходить переконливими доводи апелянта про те, що виявлений представниками відповідача та направлений на експертне дослідження пристрій, визначений відповідачем як високочастотний генератор, є стабілізатором змінної напруги RIEL-EL типу: STAB-500, який відповідно до інструкції до його застосування призначений для захисту від впливу високочастотних і імпульсних перешкод.

Вищенаведені доводи спростовуються висновком того ж експертного дослідження №8843 від 04.07.2017, в якому експерт надав характеристику пристрою чорного кольору в пластмасовій коробці прямокутної форми розміром 13х18х8 см, як такому, що здійснював вплив на обрахунок лічильником електроенергії під час експериментального дослідження.

Місцевий господарський суд правомірно відхилив доводи позивача про те, що висновок експерта містить припущення у зв'язку з тим, що відповідачем питання на вирішення експертизи було поставлено некоректно, оскільки експертом питання було відкориговане, а невірно зазначений у цьому питанні номер сейф-пакета, у якому знаходився стабілізатор, не вплинуло на хід проведеного судовим експертом дослідження та наданого за його результатами однозначного висновку.

За таких обставин, враховуючи документально встановлене та підтверджене порушення споживачем ПКЕЕ, а саме, втручання в параметри розрахункового засобу обліку НІК2301АК1 заводський №0045151 шляхом встановлення високочастотного генератора на корпус лічильника з метою зміни показників відповідного лічильника, відповідальність за збереження якого покладено на позивача, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність порушень ПКЕЕ зі сторони позивача та, відповідно, правомірність застосування відповідачем п. 6.40 ПКЕЕ та підпункту 3 п. 2.1. Методики для здійснення нарахування вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією.

Згідно з п. 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформлюється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачеві. Разом з протоколом останньому надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді.

Оскільки відповідачем на підставі акту про порушення №К034437 від 27.04.2017 та висновку експертного дослідження встановлено наявність порушень ПКЕЕ у вигляді втручання споживача в параметри розрахункового засобу обліку електроенергії, комісією відповідача 15.09.2017 в присутності представника позивача було розглянуто вказаний акт про порушення, за результатами розгляду якого складено протокол №001 від 15.09.2017 та нараховано вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ у розмірі 466 468,55 грн.

Згідно з ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Згідно зі ст. 27 вказаного Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування енергією, інші правопорушення, передбачені законом.

За своєю правовою природою, рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії є оперативно-господарською санкцією.

Відповідно до ст. 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку.

До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання.

Статтею 235 Господарського кодексу України встановлено перелік оперативно-господарських санкцій та визначено, що перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій цієї статті, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Відповідно до ст. 237 Господарського кодексу України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання.

Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Оперативно-господарські санкції можуть застосовуватися одночасно з відшкодуванням збитків та стягненням штрафних санкцій.

Згідно з п. 1.2 ПКЕЕ недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем обліку або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Виходячи зі змісту пункту 10.2 ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов'язаний, зокрема, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Пунктом 6.40 ПКЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії, зокрема, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики.

Відповідно до п. 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 №122, обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.

За таких обставин, враховуючи встановлення судом обставин порушення позивачем ПКЕЕ шляхом втручання в параметри розрахункового засобу обліку НІК2301АК1 заводський №0045151 з метою зміни його показників, суд дійшов висновку про необґрунтованість доводів позивача щодо незаконності рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту №К034437 від 27.04.2017 про порушення ПАТ «Космос» ПКЕЕ, оформленого протоколом №001 від 15.09.2017.

При цьому, колегія суддів відхиляє як безпідставні доводи апелянта про неправильне визначення відповідачем періоду порушення для нарахування вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на Акт контрольного огляду засобів обліку електричної енергії від 23.01.2017 №152986, відповідно до якого остання перевірка приладу обліку проводилась 23.01.2017, відтак, саме з цієї дати, за твердженням апелянта, повинен проводитись розрахунок, а не з 07.01.2017, як було здійснено відповідачем.

Так, пунктом 2.5 Методики встановлено порядок визначення обсягу та вартості самовільно спожитої електричної енергії у разі виявлення вищевказаних порушень ПКЕЕ, відповідно до якого кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Д пер., день), визначається за формулою Д пер = Д пор + Д усун (2.6), де: Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Разом з тим, якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, величина Д пор визначається, виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, позивачем було здійснено втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показників шляхом встановлення високочастотного генератора на корпусі лічильника, у зв'язку з чим електроенергія, що споживалась, не враховувалась засобом обліку.

Як правильно зауважив відповідач, у даному випадку наявне порушення ПКЕЕ, вчинене за допомогою високочастотного генератора, який є мобільним пристроєм та в будь-який момент, у тому числі перед початком проведення контрольного огляду може бути від'єднаний від приладу обліку, у зв'язку з чим у представника енергопостачальної організації, який проводить контрольний огляд на предмет виявлення явних ознак втручання в роботу приладу обліку, відсутня можливість виявити вказане порушення.

Враховуючи викладене, з огляду на порушення позивачем ПКЕЕ, яке вчинене за допомогою високочастотного генератора, відповідачем правомірно при здійсненні розрахунку необлікованої енергії застосовано приписи п. 2.5 Методики в частині визначення періоду порушення з дня останньої технічної перевірки, а не з дня контрольного огляду.

Аналогічна правова позиція підтримана у постанові Вищого господарського суду України від 07.11.2017 у справі № 911/777/17.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що в ході розгляду справи місцевим господарським судом позивач в обґрунтування своїх доводів та підтвердження позовних вимог не посилався на Акт контрольного огляду засобів обліку електричної енергії №152986 від 23.01.2017, який було надано суду апеляційної інстанції після відкриття апеляційного провадження та призначення апеляційної скарги до розгляду (а.с. 140).

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього.

Однак, при поданні вказаного Акта контрольного огляду засобів обліку електричної енергії №152986 від 23.01.2017 скаржником не обґрунтовано неможливості його подання до місцевого господарського суду, у зв'язку з чим, в силу приписів ст. 269 ГПК України, у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для його прийняття як додаткового доказу у справі.

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 Цивільного кодексу України.

Власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Так, згідно п. 6.42 ПКЕЕ споживач має право оскаржити рішення комісії в суді.

Виходячи зі змісту вищевказаних приписів законодавства, особа може звернутись за захистом свого права шляхом визнання недійсними актів, прийнятих також іншими органами або суб'єктами, які відповідно до закону чи установчих документів мають обов'язковий характер для учасників правовідносин і які є підставою для виникнення, зміни або припинення певних прав або обов'язків такої особи.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» з розгляду акту про порушення №К034437 від 27.04.2017, оформлене протоколом №001 від 15.09.2017, прийнято у відповідності до вимог ПКЕЕ, Закону України «Про електроенергетику», а відтак, підстави для визнання його недійсним відсутні.

Відповідно до частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі ст.ст. 76-77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

При цьому, обов'язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб'єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з'ясувати обставини, які мають значення для справи.

Враховуючи, що доводи позивача про незаконність оскаржуваного рішення ПрАТ «Київобленерго», оформленого протоколом №001 від 15.09.2017, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про відмову у задоволенні позовних вимог ПрАТ «Космос».

Відповідно до частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З огляду на вищезазначене, апеляційний господарський суд вважає, що рішення Господарського суду Київської області від 13.11.2017 у справі № 911/3055/17 прийнято відповідно до вимог чинного законодавства, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги законних та обґрунтованих висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстав для його скасування чи зміни не вбачається, відповідно, апеляційна скарга ПрАТ «Космос» має бути залишена без задоволення.

Судовий збір за розгляд апеляційної скарги у зв'язку з відмовою в її задоволенні, на підставі статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладається на апелянта.

Керуючись ст. ст. 253-255, 269, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Космос» на рішення Господарського суду Київської області від 13.11.2017 у справі № 911/3055/17 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 13.11.2017 у справі № 911/3055/17 залишити без змін.

3. Матеріали справи № 911/3055/17 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Сторони мають право оскаржити постанову в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 20 днів, відповідно до ст. ст. 286-291 ГПК України.

Повний текст постанови складено 01.03.2018.

Головуючий суддя А.О. Мальченко

Судді С.Я. Дикунська

Г.А. Жук