КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"08" лютого 2018 р. Справа№ 04/14-10/5026/2337/2011

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Отрюха Б.В.

суддів: Михальської Ю.Б.

Тищенко А.І.

розглянувши заяву ОСОБА_2

про відвід колегії суддів Київського апеляційного господарського суду в складі: головуючий суддя - Агрикова О.В., судді: Мальченко А.О., Чорногуз М.Г.

у справі №04/14-10/5026/2337/2011 (суддя Гура І.І.)

за заявою публічного акціонерного товариства "Сведбанк"

до товариства з обмеженою відповідальністю "СВАН-1"

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 01.11.2017 у справі №04/14-10/5026/2337/2011 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про припинення повноважень розпорядника майна - арбітражного керуючого Юдицького О.В., призначення розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Новосельцева В.П., відсторонення від виконання обов'язків керівника боржника Юдицького О.В., призначення виконуючим обов'язки керівника боржника арбітражного керуючого Новосельцева В.П. та відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_2 на дії розпорядника майна - арбітражного керуючого Юдицького О.В.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, ОСОБА_2 подав до Київського апеляційного господарського суду скаргу (вх. №09-08.3/10546/17), у відповідності до якої просить скасувати ухвалу Господарського суду Черкаської області від 01.11.2017 у справі №04/14-10/5026/2337/2011 і прийняти нове рішення, яким задовольнити скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 13.12.2017 у справі №04/14-10/5026/2337/2011 апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 01.11.2017 у справі №04/14-10/5026/2337/2011 прийнято до провадження, розгляд справи призначений на 21.12.2017.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 21.12.2017 року розгляд справи відкладено на 01.02.2018 року.

01.02.2018 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від скаржника надійшла заява про відвід колегії суддів у складі суддів Агрикової О.В., Мальченко А.О., Чорногуз М.Г.

Заява мотивована тим, що оскільки колегія суддів в складі Агрикова О.В. головуючий суддя, судді Мальченко А.О., Чорногуз М.Г. не є колегією суддів на яку покладено функції з розгляду справ про банкрутство, що викликає сумнів у об'єктивності розгляду даної справи і прийнятті відповідного рішення у ній.

Відповідно до п. п. 1-3 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Колегія суддів у складі: Агрикової О.В. (головуючий суддя), Мальченко А.О., Чорногуза М.Г. дійшла висновку про необґрунтованість клопотання про відвід, у зв'язку з чим ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 01.02.2018 провадження у справі № 04/14-10/5026/2337/2011 зупинено, а зазначену справу передано для визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 ГПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.02.2018 заяву ОСОБА_2 про відвід суддів Агрикової О.В., Мальченко А.О., Чорногуза М.Г. передано на розгляд колегії суддів у складі: Отрюх Б.В. (головуючий суддя), Михальська Ю.Б., Тищенко А.І.

Згідно з п. п. 7, 11 ст. 39 ГПК України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід суддів Агрикової О.В., Мальченко А.О., Чорногуза М.Г. у справі № 04/14-10/5026/2337/2011, дійшла висновку про його необґрунтованість, з огляду на наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні по справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

У рішенні у справі "Білуха проти України" зазначено: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Як уже було зазначено, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Проаналізувавши заяву ОСОБА_2 суд дійшов висновку, що основною підставою для відводу на думку заявника є те, що колегія суддів в складі: головуючий суддя - Агрикова О.В., судді: Мальченко А.О., Чорногуз М.Г., не є колегією суддів на яку покладено функції з розгляду справ про банкрутство.

За змістом ч.ч. 1-3 ст. 32 ГПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов'язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Відповідно до пп. 17.4 п. 17 перехідних положень, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до п.п. 2.3.1. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджену Рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 р. № 30 у редакції Рішення Ради суддів України від 02.04.2015 р. № 25 (з змінами) (далі - Положення): "розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ."

Пунктом 2.3.2. Положення передбачено, що: "Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням".

За змістом п. 2.3.4. Положення: "Автоматизований розподіл судових справ здійснюється в автоматизованій системі за такими правилами: із загального списку суддів визначаються судді, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу; для суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється розрахунок коефіцієнтів навантаження; із числа суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження здійснюється визначення судді для розгляду конкретної судової справи за принципом випадковості."

Відповідно до абз. 3 п. 2.3.25. Положень: "у разі неможливості продовження розгляду справи одним із суддів - членів колегії (призов на військову службу, відпустка у зв'язку з вагітністю та пологами, довготривале перебування на лікарняному або у відпустці тощо) заміна судді-члена колегії здійснюється автоматизованою системою на підставі мотивованого розпорядження керівника апарату суду (або уповноваженої ним особи) на виконання службової записки судді-доповідача у справі з метою дотримання передбаченого законом строку розгляду цієї справи у порядку, зазначеному в підпункті 2.3.23 пункту 2.3 цього Положення."

У п. 2.3.23. Положення зазначено: "Якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу. У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з числа суддів основного складу, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів даної колегії./…/Результатом автоматичного визначення складу колегії суддів є протокол автоматичного визначення складу колегії суддів (додаток 2), що автоматично створюється автоматизованою системою."

У разі одночасного перебування всіх суддів у відрядженнях, відпустках, їх тимчасової непрацездатності та в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ, автоматизований розподіл судових справ здійснюється автоматизованою системою у робочий день, наступний за днем, коли відпали відповідні обставини. У разі коли в суді з об'єктивних підстав правосуддя здійснює один суддя, здійснення автоматизованого розподілу судових справ не буде порушенням вимог цього Положення (2.3.27. Положення)

У п. 2.3.11. Положення зазначено: "якщо розгляд справи здійснюється колегіально, склад колегії суддів визначається автоматизованою системою. Збори суддів можуть визначити склади постійно-діючих колегій суддів."

Відповідно до п.п. 4.2 п. 2 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Київському апеляційному господарському суді, затвердженого рішенням зборів суддів Київського апеляційного господарського суду від 03.02.2016 р. (із подальшими змінами): "автоматизований розподіл судових справ, які надходять до Київського апеляційного господарського суду, проводиться між постійними колегіями суддів з урахуванням спеціалізації суддів, табеля КП "ДСС", із визначенням автоматизованою системою судді-доповідача (головуючого судді), у т.ч., якщо кількісний склад постійної колегії суддів більший ніж три судді."

Відповідно до Додатку № 1 до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду "Персональний склад постійних колегій суддів судових палат Київського апеляційного господарського суду з урахуванням резервних суддів" затверджених рішенням зборів суддів від 03.02.2016 р. (із останніми змінами від 05.12.2017 р.) колегія суддів у складі Агрикова О.В., Мальченко А.О., Чорногуз М.Г. входять до складу другої судової палати.

Отже автоматизований розподіл судової справи між суддями у справі № 04/14-10/5026/2337/2011 (в т.ч. і щодо визначення колегії суддів у складі: головуючий суддя -Агрикова О.В., судді - Мальченко А.О., Чорногуз М.Г.) відбувався із дотриманням процесуального законодавства та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, що виключає задоволення відводу колегії суддів у складі головуючий суддя - Агрикова О.В., судді- Мальченко А.О., Чорногуз М.Г. від розгляду справи № 04/14-10/5026/2337/2011 з наведених заявником підстав.

Таким чином, заява не містить даних про наявність об'єктивних обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності зазначених суддів. Наведені заявником доводи в розумінні статтей 35, 36 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути підставою для відводу колегія суддів в складі: головуючий суддя - Агрикова О.В., судді: Мальченко А.О., Чорногуз М.Г., оскільки є лише припущеннями заявника, які не підтверджені належними доказами у справі, тобто є необґрунтованими.

Керуючись ст. ст. 35, 36, 38-40, 234 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід колегії суддів в складі: головуючий суддя - Агрикова О.В., судді: Мальченко А.О., Чорногуз М.Г. у справі № 04/14-10/5026/2337/2011 відмовити.

Головуючий суддя Б.В. Отрюх

Судді Ю.Б. Михальська

А.І. Тищенко