КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"12" лютого 2018 р. Справа№ 910/15863/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Руденко М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Дідиченко М.А.

розглянувши заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Укрконцепт"

на постанову Господарського суду міста Києва від 28.11.2017

у справі № 910/15863/16 (суддя Пасько М.В.)

за заявою публічного акціонерного товариства "Укргазбанк"

до товариства з обмеженою відповідальністю "Укрконцепт"

(ідентифікаційний код 35139069)

про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

Постановою Господарського суду міста Києва від 28.11.2017 у справі № 910/15863/16 припинено процедуру розпорядження майном товариства з обмеженою відповідальністю "Укрконцепт" (ідентифікаційний код 35139069); припинено повноваження розпорядника майна боржника арбітражного керуючого Панасюка І.В. (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) № 593 від 21.03.13); визнато товариство з обмеженою відповідальністю "Укрконцепт" (ідентифікаційний код 35139069) банкрутом; відкрито ліквідаційну процедуру; призначено ліквідатором банкрута арбітражного керуючого Панасюка І.В. (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) № 593 від 21.03.13), вирішено інші процесуальні питання.

Не погодившись з зазначеною постановою, ТОВ "Укрконцепт" 08.12.2017 (згідно поштового штемпелю на конверті) звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою від 08.12.2017, якою просить скасувати постанову Господарського суду міста Києва від 28.11.2017 у справі № 910/15863/16 та передати справу до Господарського суду міста Києва для розгляду на стадію розпорядження майном.

Одночасно скаржник порушив клопотання про відновлення строку на подання апеляційної скарги, яке обґрунтоване що скаржник не був належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання 28.11.2017, внаслідок чого не зміг прийняти у ньому участь, надати свої вмотивовані пояснення та заперечення по суті вирішених питань. Про винесення оскаржуваної постанови ТОВ "Укрконцепт" дізналось шляхом відстеження інформації у Єдиному державному реєстрі судових рішень. Постанова Господарського суду міста Києва від 28.11.2017 була оприлюднена лише 05.12.2017.

Протоколом автоматичного визначення складу колегії суддів від 20.12.2017 передано апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрконцепт" колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: Пантелієнка В.О. (головуючий), Остапенка О.М., Буравльова С.І. на постанову Господарського суду міста Києва від 28.11.2017р. у справі №910/15863/16.

Було з'ясовано, що постановою Вищого господарського суду України від 19.04.2017p. у справі №910/15863/16 було скасовано постанову Київського апеляційного господарського суду від 20.12.2016р. (головуючий суддя: Сотніков С.В., судді: Остапенко О.М., Пантелієнко В.О.) за заявою Публічного акціонерного товариства "Укргазбанк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрконцепт" про банкрутство.

26.12.2017р. судді Пантелієнко В.О. та Остапенко О.М. подали заяву про самовідвід.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 26.12.2017 заяву суддів Київського апеляційного господарського суду Пантелієнка В.О. та Остапенка О.М. про самовідвід у справі №910/15863/16 задоволено.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 27.12.2017 у справі № 910/15863/16 сформовано колегію суддів у складі: Верховець А.А. - головуючий суддя, судді: Михальська Ю.Б., Станік С.Р.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 29.12.2017 поновлено ТОВ "Укрконцепт" строк для подання апеляційної скарги на постанову Господарського суду міста Києва від 28.11.2017 у справі № 910/15863/16, відкрито апеляційне провадження у справі № 910/15863/16 на постанову Господарського суду міста Києва від 28.11.2017.

Відповідно до протоколу автоматичної зміни складу колегії суддів від 15.01.2017 у справі № 910/15863/16 у зв'язку із перебуванням судді Станіка С.Р., який входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, у відпустці, сформовано колегію суддів у складі: Верховець А.А. - головуючий суддя, судді: Михальська Ю.Б., Доманська М.Л.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 16.01.2018 призначено справу 910/15863/16 до розгляду на 30.01.2018.

30.01.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів (канцелярія) суду від представника ТОВ "Укрконцепт" ОСОБА_7 надійшла заява про відвід судді Верховця А.А..

Оскільки апелянт не забезпечив явку свого представника в судове засідання 30.01.2018,враховуючи необхідність представнику ТОВ "Укрконцепт" ОСОБА_7 обґрунтувати заяву про відвід судді, та з метою з'ясування повноважень представника ТОВ "Укрконцепт" ОСОБА_7, а також забезпечення законних прав та інтересів усіх учасників судового процесу, ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 30.01.2018 відкладено розгляд справи № 910/15863/16 на 07.02.2018.

01.02.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів (канцелярія) суду від директора ТОВ "Укрконцепт" ОСОБА_8 надійшла заява про відвід судді Верховця А.А. від розгляду справи № 910/15863/16, яка мотивована тим що раніше подана апеляційна скарга, що подавалась ТОВ "Укрконцепт" вже розглядалась у складі колегії за участі судді Верховця А.А., за результатами розгляду апеляційної скарги було прийнято рішення про відмову у задоволені апеляційної скарги, що відображено у постанові від 17.10.2017 року Київського апеляційного господарського суду.

01.02.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів (канцелярія) суду від ПАТ АБ "Укргазбанк" надійшли заперечення на заяву про відвід судді Верховця А.А., відповідно до яких повідомляють Київський апеляційний господарський суд, що ліквідатором ТОВ "Укрконцепт" Панасюком І.В. скасовано (припинено, відкликано) будь-які довіреності, видані від імені ТОВ "Укрконцепт" до 28.11.2017 (включно), припинено (розірвано) договори про надання правової допомоги, про надання адвокатських чи юридичних послуг і будь-які інші договори, що надавали право представляти інтереси ТОВ "Укрконцепт" в судах, які були укладені до 28.11.2017 (включно). Відповідне оголошення було розміщено в газеті Голос України № 231 (6736) від 09.12.2017 року. Таким чином, оскільки, заява про відвід головуючого судді Верховця А.А. підписана не представником ТОВ "Укрконцепт", просять суд повернути без розгляду заяву про відвід головуючого судді Верховця А.А. у справі № 910/15863/16, підписану ОСОБА_7 від імені ТОВ "Укрконцепт".

07.02.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів (канцелярія) суду від арбітражного керуючого Панасюка І.В. надійшло доповнення до відзиву на апеляційну скаргу ТОВ "Укрконцепт", відповідно до якого арбітражний керуючий зазначає що наявні всі підстави для визнання боржника ТОВ "Укрконцепт" банкрутом, а також обґрунтованість та правомірність висновку суду першої інстанції про неспроможність ТОВ "Укрконцепт" виконати свої грошові зобов'язання, що обумовило необхідність припинення процедури розпорядження майном ТОВ "Укрконцепт", визнання останнього банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури і просить суд залишити без задоволення апеляційну скаргу ТОВ "Укрконцепт", постанову Господарського суду міста Києва від 28.11.2017 у справі №910/15863/16 залишити без змін.

В судовому засіданні 07.02.2018 ОСОБА_7 підтримав заяву про відвід судді Верховця А.А. від розгляду справи №910/15863/16.

Заява обґрунтована тим, що раніше подана апеляційна скарга ТОВ "Укрконцепт" вже розглядалась у складі колегії за участі судді Верховця А.А., і за результатами розгляду апеляційної скарги було прийнято рішення про відмову у задоволенні апеляційної скарги, що відображено у постанові від 17.10.2017 року Київського апеляційного господарського суду. Таким чином представник ТОВ "Укрконцепт" ОСОБА_7 вважає що головуючий суддя Верховець А.А. не може брати участь у розгляді цієї справи і підлягає відводу. У зв'язку з цим просить суд відвести суддю Київського апеляційного господарського суду Верховця А.А. від розгляду справи № 910/15863/16 за апеляційної скарги ТОВ "Укрконцепт" на постанову Господарського суду міста Києва про визнання боржника банкрутом від 28.11.2017 року.

Присутні в судовому засіданні 07.02.2018 представник ПАТ "Укргазбанк" Модлінський Н.О., та арбітражний керуючий Панасюк І.В. заперечували проти поданих заяв ОСОБА_7, та директором ТОВ "Укрконцепт" ОСОБА_8 про відвід судді Верховця АА. та просили відмовити в їх задоволенні.

Відповідно до ч.4 ст.35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтю 39 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що: 1) питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі; 2) питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість; 3) якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст.32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: Верховця А.А., Доманської М.Л., Михальської Ю.Б. розглянувши заяву про відвід судді, яка подана ОСОБА_7 залишив її без розгляду, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, заява про відвід судді Верховця А.А., яка подана 30.01.2018 ОСОБА_7, до якої додано копію довіреності на ім'я ОСОБА_7 за підписом директора ТОВ "Укрконцепт" ОСОБА_8 від 07.11.2017 видана строком на один рік без права передоручення до 07.11.2018 року.

Оскільки, ліквідатором ТОВ "Укрконцепт" Панасюком І.В. скасовано (припинено, відкликано) будь-які довіреності, видані від імені ТОВ "Укрконцепт" до 28.11.2017 (включно), припинено (розірвано) договори про надання правової допомоги, про надання адвокатських чи юридичних послуг і будь-які інші договори, що надавали право представляти інтереси ТОВ "Укрконцепт" в судах, які були укладені до 28.11.2017 (включно). Відповідне оголошення було розміщено в газеті Голос України № 231 (6736) від 09.12.2017 року.

Таким чином, заява про відвід головуючого судді Верховця А.А. підписана не уповноваженим представником ТОВ "Укрконцепт", оскільки довіреність видана на ім'я ОСОБА_7, від 07 листопада 2017 року скасована ліквідатором ТОВ "Укрконцепт" Панасюком І.В., апеляційний суд приходить до висновку залишити заяву ОСОБА_7 про відвід судді Верховця А.А. без розгляду.

Також, Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: Верховця А.А., Доманської М.Л., Михальської Ю.Б. розглянувши заяву про відвід судді, яка подана директором ТОВ "Укрконцепт" ОСОБА_8 вважає її необгрунтованою.

Відповідно до частини першої статті 36 Господарського процесуального кодексу України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі.

Згідно з частиною третьою статті 36 Господарського процесуального кодексу України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Згідно до вимог частини третьої статті 38 відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Колегія суддів у складі: головуючого судді Верховця А.А., суддів: Доманоської М.Л., Михальської Ю.Б. дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу судді Верховцю А.А., у зв'язку з чим ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 07.02.2018 р. заяву ОСОБА_7 про відвід судді у справі №910/15863/16 залишити без розгляду. Провадження у справі № 910/15863/16 зупинено, а зазначену справу передано для визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 ГПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.02.2018 р. заяву директора ТОВ "Укрконцепт" ОСОБА_8 про відвід судді Верховця А.А. передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Руденко М.А., суддів: Дідиченко М.А., Пономаренко Є.Ю.

Згідно з п. п. 7, 11 ст. 39 ГПК України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід судді Верховця А.А. у справі № 910/15863/16, прийшла до висновку про її необґрунтованість, з огляду на наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні у справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

У рішенні у справі "Білуха проти України" зазначено: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Як уже було зазначено, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Розглянувши заяву директора ТОВ "Укрконцепт" ОСОБА_8 про відвід судді Верховця А.А., суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявниками доводи у розумінні ст. ст. 35, 36 ГПК України не можуть бути підставою для відводу судді.

Статтею 86 ГПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність , допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Зважаючи на зазначене, колегія суддів вважає, що заява директора ТОВ "Укрконцепт" ОСОБА_8 про відвід судді Верховця А.А. є безпідставною та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 35, 38-40 234 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви директора ТОВ "Укрконцепт" ОСОБА_8 про відвід судді Верховця А.А. у справі № 910/15863/16 відмовити.

Головуючий суддя М.А. Руденко

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Дідиченко