ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2018 року Справа № 923/1071/17

Господарський суд Херсонської області у складі судді Литвинової В.В. при секретарі Горголь О. М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Причорноморського державного регіонального геологічного підприємства в особі Південно-Української гідрогеологічної експедиції Причорноморського державного регіонального геологічного підприємства, м. Херсон

до Приватного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго", м. Херсон

про скасування оперативно-господарської санкції

за участю: представників сторін:

від позивача - уповноважений представник ОСОБА_1, уповноважений представник ОСОБА_2;

від відповідача - уповноважений представник ОСОБА_3

Причорноморське державне регіональне геологічне підприємство в особі Південно-Української гідрогеологічної експедиції Причорноморського державного регіонального геологічного підприємства (позивач) звернувся до Господарського суду Херсонської області з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" (відповідач) про скасування оперативно-господарської санкції.

Позивач наполягає на задоволенні позовних вимог в повному обсязі з підстав, викладених у позові.

Відповідач проти позову заперечує, посилаючись на самовільне підключення позивача до електромереж та споживання електроенергії без договору.

В судовому засіданні 6 лютого 2018 року оголошувалась перерва до 13.02.2018 р., після чого розгляд справи було продовжено.

Дослідивши матеріали справи та надані докази, заслухавши представників сторін, які прибули в судове засідання, суд

в с т а н о в и в:

12 лютого 2001 року між Відкритим акціонерним товариством ЕК «Херсонобленерго» (відповідач) та Причорноморським державним регіональним геологічним підприємством в особі південно-української гідрогеологічної експедиції Причорноморського державного регіонального геологічного підприємства (далі ПУГГЕ Причорномор ДРГП, позивач) укладено Договір про постачання електричної енергії №650 (далі договір №650). Предметом Договору є постачання електричної енергії Постачальником та оплата спожитої електроенергії Споживачем (дозволена потужність 33,7 кВт.) на обєкт Споживача - База, м. Херсон, вул. 1-а Східна, 24.

23 листопада 2016 року між позивачем та міським комунальним підприємством «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м.Херсона» (замовник) було укладено договір підряду №120, за умовами якого підрядник (Південно-Українська гідрогеологічна експедиція, позивач) зобовязується на свій ризик за дорученням Замовника та у відповідності до умов договору виконати роботу з будівництва зони санітарної охорони та облаштування артезіанської свердловини на території ХНТУ (район вул..Миру) для водо забезпечення мешканців району ХБК у м.Херсоні.

Матеріалами справи підтверджується, що листом 60/07 № 059610 від 12.10.2017р. (а.с.27) структурний підрозділ Причорноморського державного регіонального геологічного підприємства Південно-Українська гідрогеологічна експедиція Причорноморського державного регіонального геологічного підприємства отримав ОСОБА_3 про порушення № 131176 від 28.09.2017р. та акт про опломбування та встановлення індикаторів № 189329 від 28.09.2017р. В ОСОБА_3 № 131176 від 28.09.2017р., складеним структурним підрозділом Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» Херсонським міжрайонним відділенням енергозбуту ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго», вказано, що Споживач (Причорноморське державне регіональне геологічне підприємство Південно-Українська гідрогеологічна експедиція Будівельний майданчик артезіанської свердловини Договір № 650) «при користуванні електричною енергією за адресою: м. Херсон, територія паркової зони ХНТУ (район вул. Миру та Бериславського шосе) порушив пункти 1.3, 3.1, 3.6 та 5.1. Правил користування електричною енергією самовільно підключив електроустановки, струмоприймачі до електричної мережі енергопостачальника. Споживач з метою безоблікового споживання ел. енергії підключив будівельний майданчик артезіанської свердловини до мереж, які належать ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» без договору про постачання ел. енергії. Електроенергія споживається, але приладом обліку не враховується. Акт складено згідно п.6.41. ПКЕЕ».

Із схеми та тексту ОСОБА_3 про порушення вбачається, що підключення відбулося в точці ТІ, тобто з ПС «Текстильна», фідер 2505 РП «Індустріальний» РУ-0,4 кВ. ОСОБА_3 про порушення № 131176 від 28.09.2017р. зафіксовано складання акту про опломбування № 189329 від 28.09.2017р., а також те, що комісія з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 10.10.2017р. В ОСОБА_3 зазначено, що представник ПУГГЕ Причорномор ДРГП ОСОБА_4Є відмовився від підпису.

На засіданні комісії ХМВЕ ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго», що відбулося 24.10.2017року, ухвалено рішення, оформлене протоколом № 123 від 24.10.2017р., про сплату Споживачем вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПКЕЕ на суму 383 929,47грн. Витяг з протоколу засідання комісії та рахунок до сплати були направлені Споживачу 30.10.2017р. листом №062139 від 26.10.2017р.

Позивач вважає, що оперативно-господарська санкція, застосована структурним підрозділом Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» Херсонським міжрайонним відділенням енергозбуту ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» у формі рішення, оформленого протоколом № 123 від 24.10.2017р. засідання комісії з розгляду акту порушення «Правил користування електричною енергією» № 131176 від 28.09.2017р. та вимога про сплату вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПКЕЕ, не відповідає дійсності, чинному законодавству та просить її скасувати.

Проаналізувавши наявні у справі докази та надавши їм правову оцінку, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Предметом даного судового розгляду є вимоги споживача про визнання недійсним рішення відповідача, яким до позивача застосовано оперативно-господарську санкцію у вигляді нарахування вартості недоврахованої електричної енергії.

Відповідно до ч. 1 ст. 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір про постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору про постачання електричної енергії встановлюються Законами України "Про засади функціонування ринку електричної енергії України" та "Про електроенергетику".

Статтею 235 ГК України передбачено, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною першою статті 236 ГК України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, в числі яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов'язань стороною, яка порушила зобов'язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

За приписами частини другої статті 236 ГК України перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій цієї статті, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Водночас право споживача на оскарження в судовому порядку рішення комісії постачальника електроенергії передбачено пунктом 6.42 Правил користування електричною енергією.

Згідно ч. 2 ст. 237 Господарського кодексу України порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Верховний Суд України у постановах від 29.11.2010 № 2-15/1783-2009, від 04.04.2011 № 2-24/912-2010, від 16.05.2011 № 2-28/2397-2010 визначив, що визнання недійсним рішення комісії постачальника електроенергії, оформленого протоколом, є належним способом захисту порушеного права, оскільки оскаржуване рішення постачальника електроенергії є оперативно - господарською санкцією, а не актом ненормативного характеру в розумінні частини другої статті 20 ГК України.

За приписами статті 26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Відповідно до ч.1 ст.27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування електричною енергією.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), врегульовані Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України №28 від 31.07.1996 року (із змінами та доповненнями). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Відповідно до п. п. 1.2., 2.1., 3.2. та 3.3. ПКЕЕ межа балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін за технічний стан і обслуговування, електроустановок фіксуються в акті розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін. Межа експлуатаційної відповідальності встановлюється за згодою сторін. За відсутності такої згоди межа експлуатаційної відповідальності збігається з межею балансової належності. А отже, відповідальність за технічний стан електроустановок несе організація, на балансі якої вони перебувають.

Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів електроенергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про опломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Під час розгляду справи судом встановлено, що ПС «Текстильна», фідер 2505 РП «Індустріальний» РУ-0,4 кВ, з якого було подано електричну енергію, є власністю ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго», що підтверджується зокрема ОСОБА_3 про порушення № 131176 від 28.09.2017р. Крім того, у відповідності до Розділу 5 п. 5.1.13. «Правил безпечної експлуатації електроустановок» (затверджено Наказом Державного комітету України по нагляду за охороною праці 06.10.1997р. № 257 та Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13 січня 1998 р. за N 11/2451) ключі від електроустановок всіх класів напруг повинні перебувати на обліку у оперативних працівників, тобто ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» (його підрозділі). Отже, відповідальність за подання електричної енергії несе Відповідач як балансоутримувач.

Матеріалами справи підтверджується, що Причорноморське державне регіональне геологічне підприємство та його структурний підрозділ Південно-Українська гідрогеологічна експедиція Причорномор ДРГП не є ні власниками, ні користувачами на вказаних у ОСОБА_3 обєкті та електроустановках; ці електроустановки не знаходяться на території Позивача або його структурного підрозділу.

На території паркової зони ХНТУ (обєкті) в 2016 році ПУГГЕ Причорномор ДРГП виконувала роботи як Генпідрядник. Міське комунальне підприємство «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Херсона» (МКП «ВУВКГ міста Херсона») було Замовником цих робіт. Субпідрядником на обєкті було Приватне підприємство «ЗОДЧИЙ 2012», яке виконувало роботи з прокладання мереж електро- та водопостачання.

Позивач, стверджуючи, що 27 червня 2017 року між МКГП «ВУВКГ міста Херсона» та ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» було складено по обєкту ОСОБА_3, але ніяких порушень зафіксовано не було, подав до суду 19.12.2017 р. клопотання про витребування вищезазначеного акту (а.с.119).

Суд задовольнив вищевказане клопотання та декілька разів зобовязував відповідача надати до матеріалів справи належним чином завірену копію акту ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» від 27.06.2017 року щодо обстеження розрахункових засобів обліку Міського комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м. Херсона». Однак відповідачем акт до матеріалів справи не надано.

Згідно приписів ч.9 ст.81 ГПК України у разі неподання учасником справи витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання та яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для зясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні.

Враховуючи викладене, суд вважає доведеною ту обставину що станом на 27.06.2017 р. були відсутні порушення у вигляді несанкціонованого підключення на обєкті підстанція ПС «Текстильна».

Суд погоджується з думкою позивача, що будь-який доступ до трансформаторів струму, а відтак і втручання в їх роботу для Позивача є неможливим, оскільки Відповідачем не встановлено наявності незаконного втручання на підстанцію чи до засобів обліку електричної енергії.

За змістом норм пунктів 6.40-6.42 ПКЕЕ за своєю правовою природою акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією факту порушення, яке було виявлено при проведенні перевірки дотримання споживачем ПКЕЕ. Підставою для перерахунку обсягу спожитої електроенергії та нарахування плати за недовраховану електроенергію є факт порушення ПКЕЕ.

Позивачем доведено, що відповідно до умов договорів підряду (та субпідряду) роботи було виконано та передано Замовнику у грудні 2016 року - календарний план робіт передбачав закінчення робіт 26.12.2016 р. (а.с.46), акт прийому-передачі виконаних робіт (а.с.178).

Позивачем надано до матеріалів справи ОСОБА_4 з відомостей про виробничо-технічну базу на підтвердження того, що ним не споживалась електрична енергії під час виконання робіт. Позивач не мав потреби в підключенні до мереж електропостачання, так як на балансі має бензиновий та дизельний генератори, переносний та пересувний зварювальні апарати, інше необхідне обладнання та механізми для незалежного виконання робіт.

Відповідно до п. 6.41 Правил користування електричною енергією, який кореспондується з розділом 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562 (надалі по тексту рішення Методика), у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору, на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляються актом про порушення ПКЕЕ. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу не облікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Отже, нормативним актом встановлено як процедуру, так і вимоги для оформлення акту порушень ПКЕЕ, однією з яких є складання акту в присутності уповноваженого представника споживача і його підписання ним.

Крім того, відповідно до абз. 3 п. 4.1. Методики, у разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Згідно з п. 4.5 Методики акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ.

Таким чином, акт про порушення у сфері енергопостачання оформлюється із обовязковим залученням повноважного представника споживача, якому надано право, крім участі в процесі перевірки, подавати пояснення і зауваження стосовно тексту акта та дій посадових осіб енергопостачальної організації.

Суд критично ставиться до твердження позивача, що ОСОБА_3 контрольного огляду або технічної перевірки відповідачем не складалися.

Матеріалами справи, а саме - актом про порушення спростовується твердження позивача про те, що 28.09.2017р. під час складання акту № 131176 були присутні два представника ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго», а акт підписано трьома представниками.

Судом встановлено, що ПУГГЕ Причорномор ДРГП не користувалася електроенергією з підстанції на вказаному обєкті, не є споживачем цієї електроенергії та підключення відбулося не на межі балансової належності ПУГГЕ Причорномор ДРГП.

Таким чином акт, складений з порушеннями вимог ПКЕЕ та методики, та який не відповідає фактичним обставинам не може бути належним доказом вчинення ПУГГЕ Причорномор ДРГП порушення, та відповідно, підставою для донарахування вартості та обсягу недоврахованної електроенергії, тобто застосування оперативно-господарської санкції.

Пунктом 6.42 ПКЕЕ передбачено, що на підставі акта порушень уповноваженими

представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Згідно з п.2.1 Договору №650, укладеного 12.02.2001 р. між позивачем та відповідачем, - під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, не обумовлених цим договором, сторони зобов'язуються керуватись чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією.

Відповідно до п.4.2.3 Договору Споживач сплачує Постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів зазначених в Додатку №4 до даного Договору «Перелік струмоприймачів встановлених на обєкті споживача» та кількості годин іх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Споживачами ПКЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006р. № 562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача:

- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених Методикою.

Споживач не несе відповідальності перед Постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1-4.2.3 цього Договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини Постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин) (п. 4.3. Договору).

Крім того, суд вважає, що заслуговують на увагу посилання позивача на те, що розрахунок по Акту№131176 від 28.09.2017р. проведено з порушенням Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яке полягає в наступному:

По-перше: в ОСОБА_3 про порушення вказана потужність струмоприймачів, приєднаних до електричної мережі у розмірі 39,54 кВт, в Розрахунку по ОСОБА_3 вказана потужність самовільного підключення у розмірі 44,55 кВт, а згідно Декларації про початок виконання будівельних робіт розрахункова електрична потужність (яка відповідає проектній документації) зазначена у розмірі 35 кВт.

По-друге: Відповідачем було нараховано оперативно-господарські санкції в сумі 383 929,47 грн., за період з 23.11.2016 року по 28.09.2017 року, в той час як роботи виконувалися у грудні 2016року.

Враховуючи викладене, суд констатує, що матеріали справи не містять доказів факту порушення позивачем ПКЕЕ.

На думку суду, позиція відповідача спростовується наявними в матеріалах справи доказами та фактично встановленими обставинами справи.

Відповідно до ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно з пунктом 4 частини третьої ст. 129 Конституції України та ч.1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 77 Господарського процесуального кодексу України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

В судовому засіданні оголошувалась вступна та резолютивна частини рішення.

На підставі викладеного, керуючись Законом України "Про електроенергетику", ст.ст.235, 236, 237, 275 ГК України, ст.ст. 232, 233, 236, 238, 240, 241 ГПК України, - суд

в и р і ш и в:

1.Позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

2.Скасувати оперативно-господарську санкцію, застосовану структурним підрозділом Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» Херсонським міжрайонним відділенням енергозбуту ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» у формі рішення, оформленого протоколом № 123 від 24.10.2017р. засідання комісії з розгляду акту порушення «Правил користування електричною енергією» № 131176 від 28.09.2017р.

3.Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» на користь Причорноморського державного регіонального геологічного підприємства в особі Південно-Української гідрогеологічної експедиції Причорномор ДРГП 1600,00 грн. судового збору.

Відповідно до ст. 241 ГПК України Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 19.02.2018

Суддя В.В.Литвинова