Суд
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2018 року

м. Київ

справа № 927/395/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Баранець О.М. - головуючий, Вронська Г.О., Студенець В.І.

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Приватного підприємства "Укр-агротранс"

на рішення Господарського суду Чернігівської області

у складі судді: Мурашко І.Г.

від 12.06.2017 року

та на постанову Київського апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Мартюк А.І., судді: Зубець Л.П., Калатай Н.Ф.

від 19.09.2017 року

за позовом Приватного підприємства "Укр-агротранс"

до Публічного акціонерного товариства "Чернігівобленерго"

про скасування оперативно-господарської санкції в розмірі 20432,16 грн.

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Укр-агротранс" звернулось до Господарського суду Чернігівської області з позовом до Публічного акціонерного товариства "Чернігівобленерго" про скасування оперативно - господарської санкції в розмірі 20 432,16 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані приписами ст.ст. 235-237 Господарського кодексу України, пунктами 3.2, 3.3, 3.31, 3.32, 6.42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України від 31 липня 1996 року № 28 (надалі - ПКЕЕ), та пунктами 2.1, 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562 (надалі- Методика).

Рішенням Господарського суду Чернігівської області від 12 червня 2017 року залишеним без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 19 вересня 2017 року у справі № 927/395/17 в задоволені позовних вимог відмовлено повністю.

Суди попередніх інстанцій відмовляючи у задоволенні позову керувались статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" якою передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність, встановивши наявність правопорушення суди застосували ст. 235-237 Господарського кодексу України та визначили, що відповідачем правильно застосовано оперативно-господарська санкція, а тому відсутні підстави для її скасування.

Приватне підприємство "Укр-агротранс" звернулось до Вищого господарського суду України з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Чернігівської області від 12 червня 2017 року та постанову Київського апеляційного господарського суду від 19 вересня 2017 року.

Ухвалою Вищого господарського суду України від 27 листопада 2017 року прийнято до касаційного провадження та призначено до розгляду касаційну скаргу Приватного підприємства "Укр-агротранс" у справі № 927/395/17 Господарського суду Чернігівської області.

На підставі підпунктів 4, 6 пункту 1 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України за розпорядженням керівника апарату Вищого господарського суду України № 38-р від 15.12.2017 року вказану касаційну скаргу разом зі справою № 927/395/17 передано до Касаційного господарського суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 січня 2018 року у справі №927/395/17 визначено колегію суддів у складі: Баранець О.М. (головуючий суддя), судді: Вронська Г.О., Студенець В.І.

Відповідно до положень підпункту 4 пункту 1 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України зазначена касаційна скарга підлягає розгляду спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 11 січня 2018 року призначено до розгляду касаційну скаргу Приватного підприємства "Укр-агротранс" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 12 червня 2017 року та постанову Київського апеляційного господарського суду від 19 вересня 2017 року у справі № 927/395/17.

У своїй касаційній скарзі Приватне підприємство "Укр-агротранс" просить рішення Господарського суду Чернігівської області від 12 червня 2017 року та постанову Київського апеляційного господарського суду від 19 вересня 2017 року скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

В обґрунтування доводів касаційної скарги посилання позивача зводяться до надання доказам іншої правової оцінки, зокрема позивач зазначає, що в порушення п. 3.31 Правил користування електричною енергією відповідачем не було опломбовано задню кришку засобу обліку, а наявні пломби є цілісними, а тому відповідачем невірно застосовано оперативно-господарську санкцію.

Публічне акціонерне товариство "Чернігівобленерго" заперечуючи проти доводів касаційної скарги у своєму відзиві зазначив, що суди попередніх інстанцій дійшли вірного висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки у трансформаторі позивача ТС перемички напруги фаз В та С були викушені, що свідчить про те, що електроенергія по зазначеним фазам не враховувалась приладом обліку, тобто споживалась безобліково.

Публічне акціонерне товариство "Чернігівобленерго" просить відмовити у задоволенні касаційної скарги та прийняті судові рішення у справі залишити в без змін.

Колегія суддів, обговоривши доводи касаційної скарги, перевіривши матеріали справи, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування господарськими судами першої та апеляційної інстанцій норм права, вважає, що касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 05 серпня 2013 року між Публічним акціонерним товариством "Чернігівобленерго" та Приватним підприємством "Укр-агротранс" укладено договір № 998 про постачання електричної енергії, за умовами якого постачальник (відповідач) продає електричну енергію споживачу (відповідачу) для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 451 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Точка продажу електричної енергії встановлена згідно додатків №№ 2/1 - 2/9 "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" до цього договору. Приєднана потужність у точці підключення становить 451 кВт.

15 березня 2017 року ПАТ "Чернігівобленерго" в особі інспекторів ОСОБА_3 (посвідчення № 10), ОСОБА_4 (посвідчення № 191), ОСОБА_5 (посвідчення № 52), ОСОБА_6 (посвідчення № 0484) було проведено контрольний огляд електроустановок ПП "Укр - агротранс", зернотоку КТП-71, за адресою с. Варварівка, вул. Привокзальна, у присутності інженера - енергетика ОСОБА_7, відповідального за електрогосподарство ПП "Укр - агротранс". Перевіркою встановлено, що споживач під час користування електроенергією за адресою: с. Варварівка, вул. Привокзальна, - порушив п. 10.2.26 та 10.2.9 ПКЕЕ, а саме: під час контрольного огляду приладу обліку споживача, що встановлений в РУ-0,4 кВт КТП-71, виявлена індикація відсутності напруги на фазах В та С. В подальшому виявлено, що перемички між колами напруги на трансформаторах ТС фаз В та С викушені. Таким чином, електроенергія, що споживається на фазах В та С, не враховувалась приладом обліку.

Пунктом 9 пункту 10.2. ПКЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку. Пунктом 26 пункту 10.2. ПКЕЕ встановлено, що споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Згідно п. 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці. Аналогічні за змістом положення визначені п. 4.1 Методики.

Відповідачем за результатами виявленого порушення складено акт від 15 березня 2017 року № 149711 про порушення, що підписаний чотирма повноважними представниками відповідача: інспекторами ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_6 В акті, зокрема, зазначено, що споживачу (позивачу) роз'яснено його право вносити зауваження до акту. Представник позивача від підпису акту відмовився, про що зроблено відповідний запис, однак мотиви відмови від підписання акта, а також будь - які зауваження відносно його змісту, повноважний представник позивача до акта про порушення від 15 березня 2017 року за № 149711 не вніс.

Відповідно до п. 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень, уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначається обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання, і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

05 квітня 2017 року відбулося засідання комісії апарату управління ПАТ "Чернігівобленерго" з розгляду акта про порушення № 149711 від 15 березня 2017 року, за результатами якого прийнято рішення про проведення розрахунку недорахованої електроенергії згідно підпункту "в" пункту 2.5 Методики, про що складено протокол № 286 від 05 квітня 2017 року. Засідання комісії відповідача було проведено у присутності інженера - енергетика ПП "Укр-агротранс" ОСОБА_7 На підставі прийнятого рішення, відповідач нарахував ПП "Укр-агротранс" - 20423,16 грн. вартість безобліково спожитої електроенергії у період з 13 березня 2017 року по 15 березня 2017 року за актом № 149711 від 15 березня 2017 року, у відповідності до підпункту "в" пункту 2.5 Методики, а саме, внаслідок пошкодження приладу обліку, інших дій споживача, що призвели до зміни показів приладу обліку (підпункт 3 пункту 2.1 Методики).

У подальшому, в зв'язку із встановленням факту втручання в схему обліку, зафіксованого в акті № 149711 від 15 березня 2017 року, відповідачем було встановлено додаткові пломби на спірному об'єкті, про що складено акт від 12 квітня 2017 року за № 004518 заміни / технічної перевірки / контрольного огляду/ збереження пломб вузла обліку (засобу обліку), встановленого на об'єкті позивача.

Пунктом 4.2.3 договору сторони погодили, що позивач сплачує відповідачу вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи з приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до діючої Методики за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, зокрема, у разі самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії, пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, споживання електроенергії поза засобами обліку та інших умов, визначених Методикою.

Згідно ч. 1 ст. 237 Господарського кодексу України, підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Частиною 2 зазначеної статті передбачено, що у разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Як зазначалось вище, позивач і в позовній заяві і в касаційній скарзі зазначає про те, що відповідач, в порушення вимог пунктів 3.31 - 3.32 ПКЕЕ, не забезпечив повного пломбування лічильника НІК 2301 заводський номер НОМЕР_1, та не виключив можливість стороннього впливу на показники засобу обліку, а тому підстави для відповідальності ПП "Укр - агротранс" відсутні, враховуючи що на момент проведення перевірки всі обов'язкові пломби, які знаходились на його збережені згідно акту від 29 червня 2015 року за № 020718, були збережені та не пошкоджені. Однак, зазначене спростоване судами попередніх інстанцій та матеріалами справи зазначені доводи позивача спростовані.

Згідно з ч. 1 ст. 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

За змістом ч. 1 ст. 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку.

Статтею 237 Господарського кодексу України, підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання. Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Пунктом п. 4.2.3 договору, передбачено право відповідача на стягнення з позивача вартості недоврахованої електроенергії, у разі самовільного внесення позивачем змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, тощо.

Відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656.

Відповідно до підпункту 3 пункту 2.1 Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку встановленому цією Методикою, з урахуванням ПКЕЕ та в разі виявлення, зокрема, пошкоджень приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Пунктом 1.1 ПКЕЕ передбачено, що до засобів обліку електричної енергії належать засоби вимірювальної техніки, у тому числі лічильники, трансформатори струму та напруги, кола обліку, які використовуються для визначення обсягу електричної енергії та величини споживання електричної потужності.

Пунктом 3.2 ПКЕЕ передбачено, що відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку (електропередавальна організація або інша організація) на підставі відповідного договору.

Згідно пункту 3.3 ПКЕЕ передбачено, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акту про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Актом від 29 червня 2015 року за № ЗП 020718 збереження пломб, встановлених на засобах обліку електричної енергії та іншому електрообладнанні (акт є додатком до договору), складеним між ПАТ "Чернігівобленерго" та ПП "Укр-агротранс", позивач прийняв на відповідальне зберігання всі пломби, індикатори, встановлені на зазначених в цьому акті засобах обліку і перерахованому устаткуванні та несе повну відповідальність згідно з умовами договору про постачання електричної енергії, а саме за несанкціонований доступ до приладів та ланцюгів обліку, втручання у роботу обліку електроенергії, порушення цілісності пломб та пломбувального матеріалу, пошкодження приладів обліку.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що на момент проведення перевірки 15 березня 2017 року перемички між колами напруги на трансформаторі ТС фаз В та С були викушені. Схема підключення засобу обліку позивача НІК 2301 заводський номер НОМЕР_1, передбачена Інструкцією з експлуатації лічильників електричної енергії типу НІК 2301 (а.с. 102), була порушена. Відсутність перемичок між колами напруги фаз В та С трансформатора ТС свідчить про те, що електроенергія по вказаних фазах, не враховувалась приладом обліку, тобто споживалась безобліково, що позивачем не заперечується.

Зі змісту акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін в редакції додаткової угоди № 4 від 11 лютого 2015 року судами попередніх інстанцій встановлено, що саме на позивача, на території якого розміщена електроустановка КТП 71/400 кВА, покладено обов'язок з її охорони ( п.7). Крім того, обов'язок з утримання електроустановки КТП 71/400 кВАу належному технічному стані та її експлуатації відповідно до вимог ПКЕЕ, ПТЕЕС, ПБЕЕС є спільним обов'язком сторін ( п.6).

З огляду на викладене суди попередніх інстанцій дійшли вірного висновку про те, що саме позивач мав вжити всіх необхідних заходів з метою забезпечення охорони КТП-71/400 кВА.

Доводи заявника касаційної скарги про те, що відповідач порушив вимоги п. 3.31 ПКЕЕ та ухилився від повного пломбування спірної електроустановки, що мало б унеможливити сторонній доступ до струмоведучих частин засобу обліку, то вони були предметом розгляду судів попередніх інстанцій та правомірно не прийняті судом до уваги, оскільки відсутність на задній кришці засобу обліку пломби електропередавальної організації, не виключає відповідальності позивача за допущення втручання в роботу засобу обліку, обов'язок з охорони якого покладено на позивача договором, зміни схеми його підключення, що призвело до заниження показів лічильника та безоблікового споживання електроенергії на об'єкті позивача.

Приватне підприємство "Укр-агротранс" у своїй касаційній скарзі також зазначає про проведення відповідачем невірного розрахунку (завищення) вартості безобліково спожитої електроенергії у період з 13 березня 2017 року до 15 березня 2017 року (2 дні) є необґрунтованими з огляду на наступне.

Підпунктом В пункту 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики 04 травня 2006 року № 562, на підставі якого відповідачем проведено розрахунок, визначено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу визначається за формулою (Wдоб = P х t доб х Kв) (формула 2.4), де Р- потужність (кВт) визначена, як дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в договорі (за умови, зокрема, в разі ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх струмоприймачів на повну потужність); t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год); Кв(Кв.і.) - коефіцієнт використання струмоприймачів, за умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Кв = 0,5; у разі не досягнення такої згоди та за умови не допуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складання переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Кв = 0,75.

З огляду на те, що в акті від 15 березня 2017 року за № 149711, підписаному 4-ма повноважними представниками відповідача у присутності повноважної особи позивача зафіксовано, що позивач не надав паспортних даних струмоприймачів, не увімкнув їх на повну потужність для вимірів навантаження, не допустив до складання їх переліку, що не спростовано позивачем (враховуючі відсутність зауважень в акті з боку останнього та не зазначення ним в акті причин відмови від його підписання), судам встановлено, що відповідачем правомірно застосовано значення договірної потужності в розмірі 233 кВт, погодженої сторонами додатком № 6 до договору від 15 березня 2013 року за № 998 в редакції додаткової угоди від 11 лютого 2015 року за № 4, t доб в розмірі 24 год, виходячи з умов додатка № 6 до договору від 15 березня 2013 року за № 998 в редакції додаткової угоди від 11 лютого 2015 року за № 4, та коефіцієнт в розмірі 0,75.

Відповідно до статей 74, 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Матеріали справи свідчать про те, що місцевий господарський суд всебічно, повно і об'єктивно дослідив матеріали справи в їх сукупності, дав вірну юридичну оцінку обставинам справи та правильно, з дотриманням норм процесуального права та правильним застосуванням норм матеріального права вирішив спір у справі. Переглядаючи справу в апеляційному провадженні господарський суд апеляційної інстанції правильно залишив прийняте місцевим господарським судом рішення без змін.

Відповідно до статті 309 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Таким чином, доводи заявника касаційної скарги про порушення норм процесуального права та неправильне застосування судом першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права під час прийняття оскаржуваного процесуального документу не знайшли свого підтвердження, у зв'язку з чим підстав для зміни чи скасування законного та обґрунтованого судового рішення колегія суддів Касаційного господарського суду України не вбачає.

З огляду на зазначене. Касаційний господарський суд України дійшов висновку, що постанову суду апеляційної інстанції слід залишити без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.

Керуючись статтями 286, 300, 301, пунктом 1 частини 1 статті 308, статтями 309, 314, 315 Господарського процесуального кодексу України Суд - ,

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Приватного підприємства "Укр-агротранс" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Чернігівської області від 12 червня 2017 року Постанову Київського апеляційного господарського суду від 19 вересня 2017 року у справі № 927/395/17 залишити без змін.

3. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття є остаточною та оскарженню не підлягає

Головуючий О. Баранець

Судді Г. Вронська

В. Студенець