КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

"06" лютого 2018 р. Справа№ 911/1694/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Яковлєва М.Л.

суддів: Чорної Л.В.

Тищенко О.В.

при секретарі судового засідання: Громак В.О.

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання від 06.02.2018 року по справі №911/1694/17 в матеріалах справи).

Розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь"

на рішення Господарського суду Київської області від 10.08.2017, повний текст якого складено 17.08.2017

у справі № 911/1694/17 (суддя Чонгова С.І.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "Київобленерго"

до Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Товариство з додатковою відповідальність "Компанія "Бест"

про стягнення 20 860,49 грн.

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Київобленерго" (далі - ПАТ "Київобленерго", позивач) звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь" (далі - КП "УЖКГ "Ірпінь", відповідач) про стягнення 20 860,49 грн. вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення п. 7.6 ПКЕЕ.

В обґрунтування заявлених вимог, позивач посилався на те, що 10.04.2017 представниками ПАТ "Київобленерго" при проведенні перевірки дотримання споживачами ПКЕЕ на території багатоповерхового житлового будинку за адресою: Київська область, м. Ірпінь, вул. Садова, 61 виявлено факт порушення ПКЕЕ, а саме виявлено підозру на самовільне підключення струмоприймачів даного багатоповерхового житлового будинку без засобів обліку, про що складено акт №К032923 від 10.04.2017. Відповідно до рішення комісії від 03.05.2017 вартість електричної енергії не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ становить 20 860,49 грн., яка підлягає стягненню з відповідача.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 31.07.2017 судом залучено до участі у даній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні - Товариство з додатковою відповідальністю "Компанія "Бест".

Рішенням Господарського суду Київської області від 10.08.2017 у справі № 911/1694/17 позов задоволено, стягнуто з Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь" на користь Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" 20 860,49 грн. вартості не облікованої електричної енергії, а також 1600,00 грн. в рахунок відшкодування витрат, понесених на оплату позову судовим збором.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, Комунальне підприємство "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь" звернулося до Київського апеляційного господарського суду із скаргою, в якій просило скасувати рішення Господарського суду Київської області від 10.08.2017 та прийняти нове судове рішення по справі, яким у позові відмовити, посилаючись, при цьому на те, що судом першої інстанції неповно досліджено обставини справи, а тому неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Позивач у відзиві просить колегію суддів залишити апеляційну скаргу відповідача без задоволення, рішення Господарського суду Київської області від 10.08.2017 у справі № 911/1694/17 залишити без змін, як таке, що прийнято у повній відповідності до вимог діючого законодавства України.

Третя особа не скористалася своїм правом згідно ч.1 ст.263 Господарського процесуального кодексу України та не надала суду письмовий відзив на апеляційну скаргу, що згідно ч. 3 ст. 263 Господарського процесуального кодексу України не перешкоджає перегляду оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника (ч. 3 ст. 56 ГПК України). Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч.1 ст. 58 ГПК України).

До судового засідання від 06.02.2018 з'явився уповноважений представник відповідача.

Позивач та третя особа не скористалися своїм процесуальним правом та не направили належним чином уповноважених на здійснення представництва представників до судового засідання. Про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

До судового засідання від 06.02.2018 позивачем подано клопотання про відкладення розгляду даної справи на іншу дату, у зв'язку із перебуванням адвоката у судовому засіданні у іншому суді.

Колегія суддів, з огляду на наведені причини неявки позивача, дійшла висновку, що названі у клопотанні причини відкладення, а саме неможливість представника бути присутнім у судовому засіданні в зв'язку з його участю в розгляді іншої справи, не є підставою для відкладення розгляду справи в розумінні ст.ст. 202, 216, 270 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, нормами чинного законодавства України не обмежено коло представників, які можуть представляти особу в судовому процесі, тому неможливість одного з представників позивача бути присутнім у судовому засіданні не перешкоджає реалізації права учасника судового процесу на участь у судовому засіданні його іншого належним чином уповноваженого представника у відповідності до ч.1 ст. 58 ГПК України.

Також колегією суддів враховано і те, що ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 30.01.2018 розгляд даної справи вже відкладався через неявку належним чином уповноважених представників учасників справи.

Таким чином, за оцінкою колегії суддів, наведені причини неявки позивача, слід визнати неповажними, а у задоволенні клопотання про відкладення відмовити.

Крім того, частиною 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України визначено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи те, що явка позивача та третьої особи по справі обов'язковою не визнавалась, колегія суддів перейшла до здійснення апеляційного перегляду судового рішення за наявними матеріалами справи за присутності представника відповідача.

Згідно зі статтею 270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, розглянувши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення присутнього представника відповідача, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку апеляційну скаргу Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь" задовольнити, рішення Господарського суду Київської області від 10.08.2017 у справі № 911/1694/17 скасувати та прийняти нове судове рішення про відмову у задоволені позову, виходячи із наступного.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, Публічне акціонерне товариство "Київобленерго" правнаступником якого є Приватне акціонерне товариство "Київобленерго" є суб'єктом господарювання, з правом здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та правом здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими локальними електричноми мережами на території Київської області.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 275 Господарського кодексу України, за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Окремим видом договору енергопостачання є договір про постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору про постачання електричної енергії встановлюються законами України "Про засади функціонування ринку електричної енергії України" та "Про електроенергетику".

Відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається.

09.06.2015 між позивачем - ПАТ "А.Е.С. Київобленерго" (назва якого змінена на ПрАТ "Київобленерго",), та Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь" укладено договір №220014245 про постачання електричної енергії. (а/с 67)

Укладений сторонами договір є підставою для виникнення у його сторін господарських зобов'язань, а саме майново-господарських зобов'язань в силу ст.ст.173,174, ч.1 ст.175 ГК України.

Так, в силу ст. 239 ЦК України, правочин (договір, за змістом ч. 2 ст. 202 ЦК України, є видом правочину), вчинений представником, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов'язки особи, яку він представляє.

Відповідно до п. 1.1 договору, позивач взяв на себе зобов'язання продавати електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 594,0 кВт, а споживач оплачувати постачальнику вартість електричної енергії використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснювати інші платежі за умовами вказаного договору.

Відповідно до п. 1.2 договору, точка продажу електричної енергії встановлюється сторонами згідно "Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін", та зазначається в додатку №1 "Загальна однолійна схема електропостачання" що є невід'ємною частиною вказаного договору.

Додатком №1 до договору, сторонами затверджено загальну однолінійну схему електропостачання, зокрема, за адресою: Садова, 61. (а/с 76)

Умовами такого договору визначено, що при його виконанні, а також вирішенні усіх питань, які не обумовлені таким договором, сторони зобов'язуються користуватись чинним законодавством України, зокрема, Правилами користування електричною енергією (п. 2.1 договору).

Згідно п. 2.3.1 договору, споживач зобов'язується виконувати умови договору. При цьому, згідно п. 3.1.4 договору, постачальник має право вимагати відшкодування збитків, завданих постачальнику, внаслідок порушення споживачем умов договору в порядку визначеному чинним законодавством України.

Згідно п. 4.2.3 договору, споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії розраховану виходячи з приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електроенергії з порушенням, у разі, зокрема, споживання електроенергії поза засобами обліку.

Як визначено п. 9.2 договору, межа відповідальності за стан та обслуговування електроустановок визначено відповідно до "Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін".

Строк дії даного договору визначений його п. 9.4, відповідно до якого договір набуває чинності з дня його підписання та дії до 31.12.2015 та вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо за 30 днів до закінчення строку дії договору жодною із сторін не буде письмово заявлено про припинення такого договору або його перегляд.

Сторонами не надано доказів того, що відповідний договір припинив свою дію на момент виникнення спірних правовідносин.

За ствердженням позивача, 10.04.2017 представниками позивача при проведені перевірки дотримання споживачами ПКЕЕ, за адресою: Київська обл., м. Ірпінь, вул. Садова, 61 було виявлено факт порушення п. 7.6 Правил, а саме самовільне підключення споживачем стумоприймачів без засобу обліку електроенергії, що споживається, однак не обліковується, про що складено акт про порушення правил користування електричною енергією №К 032923 від 10.04.2017.

Як вказано в зазначеному акті, при його складані представник споживача був відсутній. (а/с 8)

З супровідного листа від 21.04.2017 слідує, що даний акт було надіслано відповідачу 21.04.2017 та отримано останнім 27.04.2017, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення №458.

03.05.2017 проведено засідання комісії по розгляду акту №К 032923 від 10.04.2017 та складено протокол №091.

Комісією здійснено розрахунок збитків нанесених відповідачем позивачу, керуючись п. 2.6 Методики, в розмірі 20 860,48 грн.

Вказане рішення комісії, оформлене протоколом від 03.05.2017, за участю представника споживача, який як вказано в протоколі від надання пояснень та підпису відмовився. (а/с 11)

Позивач у своїй позовній заяві зазначив, що відповідачем розмір вартості не облікованої електричної енергії, станом на момент звернення до суду не сплачено, що і слугувало підставою для звернення із даним позовом.

В свою чергу, відповідач, заперечуючи проти задоволення позову, наголосив, що підключення стумоприймачів без засобів обліку електроенергії здійснено третьою особою ТДВ "Компанія Бест", з якою позивачем укладено договір про тимчасове постачання електричної енергії. При цьому, відповідачем (сервітуар), як балансоутримувачем будинку за адресою: м. Ірпінь, вул. Садова, 61 з ТДВ "Компанія Бест" (сервітуарій) укладено договір від 19.04.2016 встановлення майнового строкового сервітуту. Пунктом 2.2 якого визначено, що сервітут полягає у наданні відповідачем у даній справі, третій особі у даній справі права на розміщення технічних засобів телекомунікації та надання права безперешкодного доступу на територію сервітуару. Додатком №1 до вказаного договору сервітуту визначено перелік житових будинків, які перебувають на балансі відповідача, зокрема, і за адресою: м. Ірпінь, вул. Садова, 61, де позивачем встановлено правопорушення.

Відтак, предметом спору у даній справі є наявність у відповідача обов'язку оплатити вартість електроенергії, яка донарахована йому у зв'язку з виявленим порушення, зафіксованого у акті перевірки.

Суд першої інстанції приймаючи рішення у даній справі, дійшов висновку позовні вимоги задовольнити повністю. При цьому, місцевий господарський суд виходив з того, що станом на момент розгляду позову, попри звернення відповідача до Державної комісії з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Київській області та Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики щодо порушень з боку позивача при складанні акту про порушення та протоколу з розгляду вказаного акту, відсутні підтверджуючі документи щодо оскарження та скасування зазначеного акту відповідачем. Крім того, судом відзначено і те, що відповідачем не заперечено наявність на момент перевірки безоблікового приєднання до електроустановок у будинку, що перебуває на балансі відповідача, а тому саме відповідач є відповідальною особою за вказане правопорушення на території, що йому належить. Також місцевим господарським судом відхилено всі наведені заперечення відповідача, та вказано на те, що переліком до договору №220039132 від 04.12.2009, укладеного між позивачем та третьою особою, зокрема його додатком "Прелік житлових будинків КЖЕП "Ірпніь", в яких встановлено обладнання ТДВ "Компанія Бест", не зазначено будинку за адресою: м. Ірпінь, вул. Садова, 61. Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку щодо підтвердження наявності підстав, що відповідачем самовільно підключено струмоприймачі у багатоповерховому житловому будинку без засобів обліку за адресою м. Ірпінь, вул. Садова, 61, та як наслідок задоволено позов про стягнення 20 860,49 грн. вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення п. 7.6 ПКЕЕ.

Колегія суддів, дослідивши матеріали даної справи, враховуючи доводи апеляційного оскарження, вважає висновки суду першої інстанції помилковими, виходячи із наступного.

Як вже зазначалось, 10.04.2017 представниками позивача при проведені перевірки дотримання споживачами ПКЕЕ, за адресою: Київська обл., м. Ірпінь, вул. Садова, 61 було виявлено факт порушення п. 7.6 Правил, а саме самовільне підключення споживачем стумоприймачів без засобу обліку електроенергії, що споживається, однак не обліковується, про що складено акт про порушення правил користування електричною енергією №К 032923 від 10.04.2017. (а/с 8)

03.05.2017 проведено засідання комісії по розгляду акту №К 032923 від 10.04.2017 та складено протокол №091. Комісією здійснено розрахунок збитків нанесених відповідачем позивачу, керуючись п. 2.6 Методики, в розмірі 20 860,48 грн., стягнення яких є предметом даного позову.

У доводах апеляційного оскарження відповідач наголосив на порушенні п. 6.41 ПКЕЕ при складанні акту від 10.04.2017, оскільки такий було складено за відсутності представника споживача, без його повідомлення, не надано можливості надати свої пояснення та зауваження стосовно вказаного акту. Крім того, відповідач вказав, що він не вчиняв самовільне підключення струмоприймачів у багатоповерховому житловому будинку за адресою область, м. Ірпінь, вул. Садова, 61, оскільки підключення стумоприймачів без засобів обліку електроенергії здійснено саме третьою особою ТДВ "Компанія Бест", з якою позивачем укладено договір про тимчасове постачання електричної енергії без засобів обліку. При цьому, відповідачем (сервітуар), як балансоутримувачем будинку за адресою: м. Ірпінь, вул. Садова, 61 з ТДВ "Компанія Бест" (третя особа, сервітуарій) було укладено договір від 19.04.2016 встановлення майнового строкового сервітуту. Пунктом 2.2 якого визначено, що сервітут полягає у наданні відповідачем у даній справі, третій особі у даній справі права на розміщення технічних засобів телекомунікації та надання права безперешкодного доступу на територію сервітуару. Додатком №1 до вказаного договору сервітуту визначено перелік житових будинків, які перебувають на балансі відповідача, зокрема, і за адресою: м. Ірпінь, вул. Садова, 61, де позивачем встановлено правопорушення.

Крім того, відповідач звернув увагу і на те, що вказані порушення також встановлено і Державною комісією з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Київській області та Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики за результатом розгляду скарги на дії працівників ПАТ «Київобленерго» відповідачем.

Як встановлено апеляційним господарським судом та вбачається з матеріалів справи, 09.06.2015 між позивачем - ПАТ "А.Е.С. Київобленерго" (назва якого змінена на ПрАТ "Київобленерго",), та Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь" укладено договір №220014245 про постачання електричної енергії. (а/с 67)

Відповідно до п. 1.1 договору, позивач взяв на себе зобов'язання продавати електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 594,0 кВт, а споживач оплачувати постачальнику вартість електричної енергії використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснювати інші платежі за умовами вказаного договору.

Відповідно до п. 1.2 договору, точка продажу електричної енергії встановлюється сторонами згідно "Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін", та зазначається в додатку №1 "Загальна однолійна схема електропостачання" що є невід'ємною частиною вказаного договору.

Додатком №1 до договору, сторонами затверджено загальну однолінійну схему електропостачання, зокрема, за адресою: Садова, 61. (а/с 76)

Крім того, раніше між Товариством з додатковою відповідальність "Компанія "Бест" (третя особа) та ПАТ "А.Е.С. Київобленерго" (назва якого змінена на ПрАТ "Київобленерго",) було укладено Договір про постачання електричної енергії №220039132 від 04.12.2009 на тимчасове постачання електричної енергії без засобів обліку. (а/с 96)

Згідно з Додатком №3 до Договору - дозволена до використання потужність на освітлення сходових клітин в житлових будинках за адресами: м. Ірпінь, вул. Садова, 61 становить 3 кВт. (а/с 121)

19.04.2016 між КП "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь" (відповідач) та Товариством з додатковою відповідальність "Компанія "Бест" (третя особа) було укладено договір №160/16 встановлення майнового строкового сервітуту.

Сервітут полягає у наданні сервітуаром сервітуарію права на розміщення технічних засобів телекомунікації та надання права безперешкодного доступу на територію сервітуара. (п. 2.2 договору)

Додатком №1 до договору №160/16 (а/с 114-115) визначено перелік будинків, які перебувають на балансі та обслуговуванні КП Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь", зокрема, і будинок за адресою: Садова, 61. (а/с 76)

Таким чином, враховуючи наявність договірних відносин між позивачем та третьою особою (договір про постачання електричної енергії №220039132 від 04.12.2009 (на тимчасове постачання електричної енергії без засобів обліку)) та між відповідачем і третьою особою (договір №160/16 встановлення майнового строкового сервітуту 19.04.2016) в яких у додатках до договорів наявна адреса: м. Ірпінь, вул. Садова, 61, спростовуються посилання позивача щодо самовільного підключення відповідачем струмоприймачів багатоповерхового житлового будинку без засобів обліку з вищезазначеною адресою.

Разом з тим, колегією суддів відхилено ствердження позивача стосовно того, що у додатку до договору про постачання електричної енергії №220039132 від 04.12.2009, укладеного між позивачем та третьою особою на тимчасове постачання електричної енергії без засобів обліку не міститься будинку за адресою м. Ірпінь, вул. Садова, 61.

Як позивачем так і відповідачем до матеріалів справи приєднано зазначені додатки з переліком житлових будинків, де позивачем надано третій особі дозвіл згідно договору №220039132 від 04.12.2009 на тимчасове постачання електричної енергії без засобів обліку. Вказані додатки підписані обома сторонами договору та скріплені їх печатками. (а/с 117, 104) Згідно додатку, який надано позивачем, відсутній будинок за спірною адресою м. Ірпінь, вул. Садова, 61, однак в протиріч цьому, додаток, наданий відповідачем містить у переліку будинок за вказаною адресою.

Колегією суддів взято до уваги перелік відповідача, при цьому апеляційний суд також виходить з того, що Державною комісією з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Київській області за результатом розгляду скарги відповідача на дії працівників ПАТ «Київобленерго» також здійснено посилання на додаток до договору №220039132 від 04.12.2009, укладеного між позивачем та третьою особою, де зазначена адреса будинку: м. Ірпінь, вул. Садова, 61.

Інших доказів, які б спростовували наявність чи відсутність будинку за вказаною адресою у додатку до договору №220039132 від 04.12.2009 учасниками справи не представлено.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, оскільки за наявності вищезазначених договірних відносин між учасниками справи, факт самовільного підключення відповідачем струмоприймачів багатоповерхового житлового будинку за адресою м. Ірпінь, вул. Садова, 61 без засобів обліку не підтверджено та спростовано, зокрема додатком до договору про постачання електричної енергії №220039132 від 04.12.2009, укладеного між позивачем та третьою особою на тимчасове постачання електричної енергії без засобів обліку та договором №160/16 встановлення майнового строкового сервітуту 19.04.2016, укладеного між відповідачем та третьою особою, колегія суддів не вбачає правових підстав для задоволення позову.

Серед іншого, окремим зауваженням колегії суддів є і наступне.

За доводами відповідача (споживача), його не було повідомлено працівниками енергопостачальника перед складанням акта про порушення, внаслідок чого його позбавлено права надати свої пояснення та заперечення стосовно вказаного акту, викласти свої мовити відмови від його підписання, чим порушено п. 6.41 ПКЕЕ.

Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" встановлено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору, укладеного з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність, зокрема, за порушення Правил користування електричною енергією (надалі - Правил, ПКЕЕ).

Відповідно до ст. 277 ГК України, абоненти користуються енергією з додержанням правил користування енергією відповідного виду. Правила користування енергією, якщо інше не передбачено законом, затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, відносини між електропостачальною організацією та юридичними особами регулюються Правилами користування електричної енергією, затвердженими Постановою НКРЕ від 31.07.1996 №28 (далі - Привила).

Пунктом 1.3 Правил передбачено, що постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Згідно з п.п. 1 п. 10.2 Правил споживач електричної енергії зобов'язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів).

За змістом ч. 2 ст. 275 Господарського кодексу України відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається. Аналогічна норма міститься в абзаці 2 п. 5.1 Правил.

Згідно з п. 6.49 ПКЕЕ, тимчасове безоблікове користування електричною енергією за заявою споживача може бути дозволено постачальником електричної енергії.

Пунктом 6.41 вказаних Правил, визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Відповідно до п. 7.6 Правил, у разі самовільного підключення споживачем струмоприймачів або збільшення величини приєднаної потужності понад величину, визначену умовами договору та/або проектними рішеннями, приєднання струмоприймачів поза розрахунковими засобами обліку, зниження показників якості електричної енергії з вини споживача до величин, які порушують нормальне функціонування електроустановок електропередавальної організації та інших споживачів, невиконання припису уповноваженого представника відповідного органу виконавчої влади, який стосується вищенаведених порушень, постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) має право без попередження повністю припинити споживачу електропостачання (технічне забезпечення електропостачання споживача) після оформлення у встановленому цими Правилами порядку акта про порушення.

Отже, підзаконним нормативним актом встановлено як процедуру, так і вимоги для оформлення акту порушень ПКЕЕ. Враховуючи положення зазначених пунктів ПКЕЕ, при проведенні енергопостачальною організацією контрольного огляду чи технічної перевірки засобів обліку споживача, при виявленні порушення споживачем ПКЕЕ участь представника споживача є обов'язковою, оскільки тим самим забезпечується захист прав споживача, який може викласти свої зауваження до акта про порушення ПКЕЕ, надати пояснення, не погодитись з виявленим фактом пошкодження пломби чи засобу обліку.

Крім того, порядок складання акту про порушення закріплено в положеннях "Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією", затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року № 562 (далі за текстом - Методика), абз. 3 п. 4.1. якої передбачено, що у разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Згідно з п. 4.5 Методики акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ.

Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що чинними законодавством передбачено, що акт про порушення у сфері енергопостачання оформляється із обов'язковим залученням повноважного представника споживача, якому надано право, крім участі в процесі перевірки, подавати пояснення і зауваження стосовно тексту акта та дій посадових осіб енергопостачальної організації.

Водночас, як вбачається з акту про порушення від 10.04.2017, при його складані представник споживача був відсутній. (а/с 8), відповідно вказаний акт ним не підписано.

При цьому, до матеріалів справи не представлено жодних доказів того, що споживача - відповідача чи третю особу (чиє обладнання встановлено за зазначеню адресою) було повідомлено представниками енергопостачальника про намір складання/фіксування акта про порушення, що є обов'язком енергопостачальника.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, внаслідок неповідомлення відповідача (та третю особу), його позбавлено права надати зауваження та заперечення до акта, внести мотиви своєї відмови від його підписання, тощо, чим енергопостачальником порушено п. 4.5 Методики, п. 6.41 вказаних Правил.

З огляду на спірну ситуацію, що виникла між сторонами, колегією суддів було досліджено безліч судової практики, що стосується даного спору.

Питання чи може бути акт, складений з порушеннями вимог Правил та Методики, належним доказом вчиненого споживачем порушення, та відповідно, підставою для донарахування вартості та обсягу недоврахованої електроенергії, потребує визначення єдиних правових підходів у судовій практиці.

Як свідчить судова практика недоліки акту, на підставі якого комісією здійснено донарахування вартості недоврахованої електроенергії, мають непоодинокий характер.

В даному випадку, порушення енергопостачальною організацією п. 4.5 Методики, п. 6.41 вищезазначених Правил при складанні акту порушення, а саме неповідомлення споживача про його складання, та більше того, ігнорування та не встановлення правової підстави (вищезазначених договорів №160/16, №220039132) використання електроенергії, потягло за собою те, що споживача позбавлено його права надати зауваження та заперечення до акта, внести мотиви своєї відмови від його підписання, тощо, надати відповідні докази своїх заперечень.

Разом з тим, суди, як правило, враховують обставини справи у їх сукупності щодо доведеності факту порушення та правильності здійснених розрахунків, наявності реальних правових підстав для стягнення грошових коштів.

Відповідно до статей 33, 34 ГПК України (в редакції до 15.12.2017) кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Аналогічна норма закріплена також у ст. 74 ГПК України в редакції, що набрала чинності з 15.12.2017.

За загальним правилом, обов'язок (тягар) доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. При цьому доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості. Розподіл між сторонами тягаря доказування визначається предметом спору.

В силу ст.ст. 42, 43, 47 ГПК України (в редакції до 15.12.2017) правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом; сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами; судове рішення ухвалюється суддею за результатами обговорення усіх обставин справи. Господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Вимогами процесуального права визначено обов'язковість встановлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позову. Без виконання цих процесуальних дій ухвалити законне й обґрунтоване рішення у справі неможливо.

Між тим, колегією суддів взято до уваги і висновки здійснені Державною комісією з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Київській області за результатом розгляду скарги відповідача на дії працівників ПАТ «Київобленерго» щодо складання акту про порушення.

Так, Інспекцією встановлено, що відповідно до наданих позивачем та відповідачем документів з'ясовано, що між ПАТ "А.Е.С. Київобленерго" (назва якого змінена на ПрАТ "Київобленерго",), та КП "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь" укладено договір про постачання електричної енергії №220014245 від 09.06.2015 з дозволеною до використання потужністю 594 кВт. Згідно з Додатком №3 до Договору - дозволена до використання потужність на освітлення сходових клітин в житлових будинках за адресами: м. Ірпінь, вул. Садова, 61, 65 становить 3 кВт. Виїздом на місце Інспекція установила, що для розрахунків освітлення сходових клітин житлового будинку по вул. Садовій, 61 на першому поверсі в ГРЩ встановлений лічильник НІК 2102-04, 5(50) А, №1749741 та лічильник НІК 2102-04, 5(50) А, №2336905 - в житловому будинку по вул. Садовій, 65. Ліфтів у вищезазначених будинків не має. Від електричних мереж поверхових щитів 2-го поверху будинків підключений сервер інтернет- компанії ТДВ «Компанія «Бест» (третя особа). Між ТДВ «Компанія «Бест» та ПАТ «Київобленерго» укладений Договір про постачання електричної енергії №220039132 від 04.12.2009 на тимчасове постачання електричної енергії без засобів обліку. Згідно з Додатком №3 до Договору номінальна (встановлена) потужність кожної площадки за адресами: м. Ірпінь, вул. Садова, 61, 65 становить 0, 023 кВт, ІІІ категорія надійності електропостачання.

Тобто, з наведеного слідує, що Інспекцією за результатом виїзду на місце та дослідження доказів встановлено відсутність самовільного підключення відповідачем струмоприймачів багатоповерхового житлового будинку без засобів обліку за адресою м. Ірпінь, вул. Садова, 61.

Між тим, Інспекцією в ході розгляду скарги відповідача виявлено ряд зауважень щодо оформлення Акту порушення №032923 від 10.04.2017, з яких вказано наступні:

- В Акті №032923 не вказані всі службові посвідчення представників енергопостачальної компанії «Київобленерго» (порушений пункт 4.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656 (далі - Методика), згідно якого акт про порушення складається у присутності споживана представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою Інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень);

- Акт №032923 складений без присутності споживача КП УЖКГ «Ірпінь» та без участі представників інтернет компанії «Бест», електроустановки якого підключені до електричних мереж КП «УЖКГ «Ірпінь», (порушений п. 4.1. Методики);

- У Акті вказано, що споживач «порушив п. 7.6. ПКЕЕ, самовільне підключення споживачем струмоприймачів без засобів обліку. Електроенергія, що споживається не обліковується». У ТДВ «Компанія Бест» наявний Договір про постачання електричної енергії №220039132 від 04.12.2009, який регламентує постачання електричної енергії без засобів обліку.

Крім того, Інспекцією зазначено, що згідно з п. 6.49 ПКЕЕ, тимчасове безоблікове користування електричною енергією за заявою споживача може бути дозволено постачальником електричної енергії.

Відтак, за висновком Інспекції, на підставі вищезазначеного по відношенню до КП «УЖКГ «Ірпінь» та ТДВ «Компанія «Бест», ПАТ «Київобленерго» порушено вимоги п.6.49, п. 7.6. ПКЕЕ, п. 4.1. Методики. Внаслідок наведеного, Інспекцією запропоновано ПАТ «Київобленерго» провести засідання комісії ІКЦ з метою винесення зазначених питань на її розгляд.

Однак, доказів здійснення вказаних пропозицій інспекції позивачем до матеріалів справи не надано.

Також у матеріалах справи наявний лист-відповідь Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо порушень з боку позивача при складанні акту про порушення. Комісією за результатом розгляду скарги відповідача також вказано на порушення здійсненні позивачем, зокрема вимог п. 4.1 Методики та п. 6.41 ПКЕЕ. (а/с 42-43)

Таким чином, за результатом апеляційного перегляду даної справи, оцінюючи нявні у матеріалах докази в сукупності, колегія суддів дійшла висновку апеляційну скаргу Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь" задовольнити, рішення Господарського суду Київської області від 10.08.2017 у справі № 911/1694/17 скасувати та прийняти нове судове рішення про відмову у задоволені позову, у зв'язку із необґрунтованістю та недоведеністю позовних вимог.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України (в редакції від 15.12.2017), кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Статтею 277 ГПК України, визначено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. 2. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до ст. 129 ГПК України та у зв'язку із відмовою у позові покладається на позивача.

Керуючись ст.ст. 129, 267-270, 273, 275, 277, 281-285 та розділом ХІ Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь" на рішення Господарського суду Київської області від 10.08.2017 у справі № 911/1694/17 задовольнити.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 10.08.2017 у справі № 911/1694/17 скасувати, прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

3. Стягнути з Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" (08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Київська, 2-б, ) на користь Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства "Ірпінь" (08200, м. Ірпінь, вул. Пролетарська, 21, ) 1760 (одну тисячу сімсот шістдесят) грн. 00 коп. судового збору за апеляційний перегляд справи.

Господарському суду Київської області видати відповідний наказ.

4. Повернути матеріали справи №911/1694/17 до Господарського суду Київської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя М.Л. Яковлєв

Судді Л.В. Чорна

О.В. Тищенко