КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"07" лютого 2018 р. м. Київ Справа№ 910/12627/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Михальської Ю.Б.

Тищенко А.І.

розглянувши заяву Компанії ВАЙ ЕМ Інвестмент ЛТД. (YM Investment Ltd.) про відвід суддів Остапенко О.М., Верховця А.А., Пантелієнко В.О.

у справі №910/12627/16 (суддя Морозов С.М.)

за позовом Компанії ВАЙ ЕМ Інвестмент ЛТД. (YM Investment Ltd.)

до Товариства з обмеженою відповідальністю „Міжнародне агентство із захисту інтелектуальної власності та боротьби з піратством в кіберпросторі"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Київська міська митниця Державної фіскальної служби України (третя особа 1)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю „Белонія М" (третя особа 2)

про зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

У провадженні колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі головуючий суддя Остапенко О.М., судді Пантелієнко В.О., Верховець А.А. знаходиться апеляційна скарга Компанії ВАЙ ЕМ Інвестмент ЛТД. (YM Investment Ltd.) на рішення Господарського суду міста Києва від 24.10.2017 у справі №910/12627/16 за позовом Компанії ВАЙ ЕМ Інвестмент ЛТД. (YM Investment Ltd.) до Товариства з обмеженою відповідальністю „Міжнародне агентство із захисту інтелектуальної власності та боротьби з піратством в кіберпросторі" за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Київська міська митниця Державної фіскальної служби України, за участю третьої особи яка, не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю „Белонія М" про зобов'язання вчинити дії.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями апеляційну скаргу позивача передано на розгляд судді Київського апеляційного господарського суду Остапенко О.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Остапенко О.М., судді Верховець А.А., Сотніков С.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 18.12.2017 відкрите апеляційне провадження за апеляційною скаргою Компанії ВАЙ ЕМ Інвестмент ЛТД. (YM Investment Ltd.) на рішення Господарського суду міста Києва від 24.10.2017 у справі №910/12627/16.

Відповідно до протоколу автоматичної зміни складу колегії суддів від 16.01.2018 у зв'язку з перебуванням судді Сотнікова С.В. у відпустці, для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Остапенко О.М., судді Пантелієнко В.О., Верховець А.А.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 16.01.2018 колегією суддів у визначеному складі справу №910/12627/16 призначено до розгляду на 01.02.2018.

01.02.2018 через відділ документального забезпечення суду від представника Компанії ВАЙ ЕМ Інвестмент ЛТД. (YM Investment Ltd.) надійшла заява про відвід суддів Остапенко О.М., Верховця А.А., Пантелієнко В.О.

Заява мотивована наявністю сумнівів в обґрунтованості проведення авторозподілу справ за участю Компанії Вай Ем Інвестмент Лтд та неупередженості складу визначеної колегії суддів.

На думку заявника, авторозподіл проводився безальтернативно, оскільки до переліку суддів був включений весь склад однієї колегії, що практично виключало інших суддів від розгляду даної справи.

Крім того заявник вказує, що судді Верховець А.А. та Сотніков С.В. брали участь в розгляді справи №910/8572/15 за участю Компанії Блеквелл Індастрі ЛТД, яка була заснована Компанєю ВАЙ ЕМ Інвестмент ЛТД і позбавили її права на апеляційне оскарження рішення, внаслідок чого Компанія Блеквелл Індастрі ЛТД була позбавлена права на знак для товарів і послуг «Ексмо».

Відповідно до частини 1-3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Колегія суддів апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Остапенко О.М., судді Пантелієнко В.О., Верховець А.А. дійшла висновку про необґрунтованість заявленого їм відводу, у зв'язку з чим ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 01.02.2018 передано справу №910/12627/16 для визначення автоматизованою системою відповідно до статті 32 Господарського процесуального кодексу України судді, який має вирішити питання про відвід, заявлений позивачем.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.02.2018 заяву Компанії ВАЙ ЕМ Інвестмент ЛТД. (YM Investment Ltd.) про відвід суддів Остапенко О.М., Верховця А.А., Пантелієнко В.О. передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Михальська Ю.Б., Тищенко А.І.

Згідно частини 7, 11 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід суддів суддів Остапенко О.М., Верховця А.А., Пантелієнко В.О., дійшла висновку про її необґрунтованість, виходячи з наступного.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява № 7577/02) від 3 травня 2007 року суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі "Олександр Волков проти України" від 9 січня 2013 року зазначено наступне. (104) Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та (ii) об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24 лютого 1993 року, Series A N 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", заява N 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій) (див. рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру", заява N 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", п. 32, Reports 1996-III). (106) У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26 жовтня 1984 року у справі "Де Куббер проти Бельгії", Series A, № 86). (107) Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (див. рішення у справі "Сасілор-Лормін проти Франції", заява № 65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Підстави для відводу (самовідводу) суддів визначено ст.ст. 35, 36 ГПК України.

Пунктами 4, 5 ст. 35 ГПК України, на які посилався заявник, визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

За змістом ч.ч. 1-3 ст. 32 ГПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов'язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Відповідно до пп. 17.4 п. 17 перехідних положень, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до п.п. 2.3.1. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджену Рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 р. № 30 у редакції Рішення Ради суддів України від 02.04.2015 р. № 25 (з змінами) (далі - Положення): "розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ."

Пунктом 2.3.2. Положення передбачено, що: "Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням".

За змістом п. 2.3.4. Положення: "Автоматизований розподіл судових справ здійснюється в автоматизованій системі за такими правилами: із загального списку суддів визначаються судді, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу; для суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється розрахунок коефіцієнтів навантаження; із числа суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження здійснюється визначення судді для розгляду конкретної судової справи за принципом випадковості."

Відповідно до абз. 3 п. 2.3.25. Положень: "у разі неможливості продовження розгляду справи одним із суддів - членів колегії (призов на військову службу, відпустка у зв'язку з вагітністю та пологами, довготривале перебування на лікарняному або у відпустці тощо) заміна судді-члена колегії здійснюється автоматизованою системою на підставі мотивованого розпорядження керівника апарату суду (або уповноваженої ним особи) на виконання службової записки судді-доповідача у справі з метою дотримання передбаченого законом строку розгляду цієї справи у порядку, зазначеному в підпункті 2.3.23 пункту 2.3 цього Положення."

У п. 2.3.23. Положення зазначено: "Якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу. У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з числа суддів основного складу, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів даної колегії./…/Результатом автоматичного визначення складу колегії суддів є протокол автоматичного визначення складу колегії суддів (додаток 2), що автоматично створюється автоматизованою системою."

У разі одночасного перебування всіх суддів у відрядженнях, відпустках, їх тимчасової непрацездатності та в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ, автоматизований розподіл судових справ здійснюється автоматизованою системою у робочий день, наступний за днем, коли відпали відповідні обставини. У разі коли в суді з об'єктивних підстав правосуддя здійснює один суддя, здійснення автоматизованого розподілу судових справ не буде порушенням вимог цього Положення (2.3.27. Положення)

У п. 2.3.11. Положення зазначено: "якщо розгляд справи здійснюється колегіально, склад колегії суддів визначається автоматизованою системою. Збори суддів можуть визначити склади постійно-діючих колегій суддів."

Відповідно до п.п. 4.2 п. 2 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Київському апеляційному господарському суді, затвердженого рішенням зборів суддів Київського апеляційного господарського суду від 03.02.2016 (із подальшими змінами): "автоматизований розподіл судових справ, які надходять до Київського апеляційного господарського суду, проводиться між постійними колегіями суддів з урахуванням спеціалізації суддів, табеля КП "ДСС", із визначенням автоматизованою системою судді-доповідача (головуючого судді), у т.ч., якщо кількісний склад постійної колегії суддів більший ніж три судді."

Згідно Персональної спеціалізації суддів судових палат Київського апеляційного господарського суду, затвердженої рішенням зборів суддів Київського апеляційного господарського суду від 03.06.2014 (зі змінами, внесеними рішеннями зборів суддів від 25.11.2015, 16.02.2016, 07.09.2016, 28.09.2016, 02.11.2016, 22.03.2017), в суді утворена третя судова палата, яка спеціалізується на спорах про банкрутство та пов'язаних із банкрутством, а також на спорах з інтелектуальної власності, до якої входять судді: Верховець А.А., Гарник Л.Л., Доманська М.Л., Копитова О.С., Остапенко О.М., Пантелієнко В.О. та Сотніков С.В.

При цьому, станом на дату проведення авторозподілу справи №910/12627/16 суддя Копитова О.С. перебувала у відпустці по догляду за дитиною, а суддя Гарник Л.Л. відсторонена від здійснення правосуддя.

Крім того, у зв'язку з виходом судді Доманської М.Л. у відпустку з 26.12.2017 тривалістю понад 14 календарних днів, вказана суддя, у відповідності до п. 3.2. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Київському апеляційному господарському суді, не приймала участь у автомазитованому розподілі судових справ за 17 днів до початку відпустки, тобто з 09.12.2017.

Таким чином, автоматизований розподіл справи № 910/12627/16 відбувався між суддями третьої судової палати: Верховцем А.А., Остапенком О.М., Пантелієнком В.О. та Сотніковим С.В., які спеціалізуються на спорах, пов'язаних з інтелектуальною власністю.

Згідно з Додатком № 1 до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, затверджених рішенням зборів суддів Київського апеляційного господарського суду від 03.02.2016 року (з урахуванням подальших змін), визначено персональний склад постійних колегій суддів судових палат Київського апеляційного господарського суду, з урахуванням резервних суддів.

Відповідно до вказаного Додатку, до визначених постійних колегій суддів входить, зокрема, колегія суддів у складі: Остапенко О.М., Верховець А.А. та резервний суддя Сотніков С.В.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 910/12627/16 між сказаними суддями від 13.12.2017 року апеляційну скаргу Компанії ВАЙ ЕМ Інвестмент ЛТД. (YM Investment Ltd.) передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Остапенко О.М., судді: Верховець А.А., Сотніков С.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 18.12.2017 року вищевказаною колегією суддів відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Компанії ВАЙ ЕМ Інвестмент ЛТД. (YM Investment Ltd.) на рішення господарського суду міста Києва від 24.10.2017 року у справі № 910/12627/16.

Відповідно до службової записки головуючого судді Остапенка О.М. від 16.01.2018 року, суддя Сотніков С.В., який входив до складу колегії суддів і не був суддею-доповідачем, перебував у відпустці, в зв'язку з чим, здійснити розгляд справи у визначеному складі було неможливо.

На підставі розпорядження від 16.01.2018 року № 09.1-18/125/18 проведено повторний автоматизований розподіл, про що сформовано протокол автоматичної зміни складу колегії суддів від 16.01.2018 року, відповідно до якого для розгляду справи № 910/12627/16 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Остапенко О.М., судді: Верховець А.А., Пантелієнко В.О.

Ухвалою суду від 16.01.2018 року вищевказаною колегією суддів призначено розгляд справи № 910/12627/16 на 01.02.2018 року за участю повноважних представників сторін та третіх осіб.

З огляду на вищевикладене, автоматизований розподіл та зміна складу колегії суддів відбулись відповідно до приписів Положення про автоматизовану систему документообігу суду та п 5.1. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Київському апеляційному господарському суді.

Крім того, подана заява про відвід мотивована, зокрема, наявністю, на думку заявника, обставин, що викликають сумніви у неупередженості та безсторонності суддів Верховця А.А. та Сотнікова С.В., у зв'язку з прийняттям участі вказаних суддів у розгляді іншої справи за участю Компанії Блеквелл Індастріз ЛТД, яку засновано Компанією Вай Ем Інвестмент Лтд.

Водночас, оскільки у зв'язку з відпусткою судді Сотнікова С.В. розгляд справи наразі відбувається колегією суддів у складі Остапенка О.М. (головуючий), Верховця А.А., Пантелієнка В.О., скаржником не заявлявся відвід судді Сотнікову С.В.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 09.11.2006 сказано: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з частиною 1 статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як уже зазначалося, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 35 ГПК України).

Відтак, розглянувши заяву представника Компанії ВАЙ ЕМ Інвестмент ЛТД. (YM Investment Ltd.) про відвід суддів Остапенко О.М., Верховця А.А., Пантелієнко В.О., колегія суддів не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи в її обґрунтування, в розумінні статей 35, 36 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути підставою для відводу вказаних суддів від розгляду даної справи. Заява про відвід суддів Остапенко О.М., Верховця А.А., Пантелієнко В.О. не містить даних про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності суддів, та заявником не наведено будь-яких доказів упередженості визначеної автоматизованим розподілом колегії суддів у визначеному складі.

За таких обставин, керуючись статтями 35, 36, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Компанії ВАЙ ЕМ Інвестмент ЛТД. (YM Investment Ltd.) про відвід суддів Остапенко О.М., Верховця А.А., Пантелієнко В.О. у справі №910/12627/16 відмовити.

2. Матеріали справи №910/12627/16 повернути колегії суддів у складі: головуючий суддя Остапенко О.М., судді Пантелієнко В.О., Верховць А.А., у справі №910/12627/16.

Ухвала якою вирішується питання про відвід відповідно до ст. 39 та ч. 2 ст. 235 ГПК України набирає законної сили, з моменту її підписання суддями та з урахуванням положень ч. 3 ст. 287 ГПК України оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді Ю.Б. Михальська

А.І. Тищенко