УХВАЛА

22.01.2018Справа № 910/23228/17

Суддя Господарського суду міста Києва Чинчин О.В., розглянувши клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву про витребування доказів і додані до неї матеріали по справі

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву
до про1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргамак» 2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Рент Дим Компани» визнання договорів купівлі - продажу недійсними

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргамак» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Рент Дим Компани» про визнання недійсними договорів купівлі - продажу № 270 від 13.06.2014 та № 271 від 13.06.2014, укладених між Відповідачами.

Одночасно з позовною заявою Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву подало клопотання про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю «Рент Дим Компани» копії договору купівлі - продажу №270 від 13.06.2014 та копії договору купівлі - продажу №271 від 13.06.2014.

Суд, розглянувши клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву про витребування доказів, доходить висновку про повернення його без розгляду Заявнику, з огляду на таке.

Відповідно до частин 3, 4 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Як встановлено у ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно з ч. 2 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, у клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу;

5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

За приписами ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб'єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд.

Дослідивши клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву про витребування доказів у справі №910/23228/17 та додані до нього документи, Суд дійшов висновку, що вказане клопотання не відповідає вимогам до змісту клопотання про витребування доказів, встановленим у п.п. 2, 3, 4, 5 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, а саме: Заявником не зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Як визначено у п. 4 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву про витребування доказів у справі №910/23228/17 підлягає поверненню Заявнику без розгляду.

Керуючись статтями 81, 170, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву про витребування доказів у справі №910/23228/17 повернути Заявнику без розгляду.

2. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Чинчин