ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" січня 2018 р.Справа № 922/3952/17

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Светлічного Ю.В.

при секретарі судового засідання Мороз Ю.В.

розглянувши справу

за позовом Державної екологічної інспекції у Харківській області, м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Нововодолазькі теплові мережі", смт. Нова Водолага
про стягнення 168562,57 грн.
за участю представників сторін:

позивача - ОСОБА_1 довіреність №01/01-25/08-18 від 04.01.16р.;

відповідача - ОСОБА_2 свідоцтво адвоката №4585 від 25.02.13р.;

ВСТАНОВИВ:

Державна екологічна інспекція у Харківській області (позивач) звернувся до господарського суду Харківської області із позовною заявою до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Нововодолазькі теплові мережі", в якій позивач просить стягнути з відповідача шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природоохоронного середовища у розмірі 168562,57 грн. Крім того, позивач просить стягнути з відповідача судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 2528,44 грн.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 28.11.2017р. прийнято позовну заяву до розгляду. Порушено провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні на "18" грудня 2017 р. о (об) 10:00.

15.12.2017р. набув чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" №2147-VIII від 03.10.2017, котрим ГПК України викладено в новій редакції.

У відповідності до п.п. 9 п.1 Розділу XI Перехідних Положень ГПК України в новій редакції, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких порушено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Таким чином, подальший розгляд цієї справи відбувається за правилами, що передбачені новою редакцією ГПК України.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 18.12.2018р. призначено справу №922/3952/17 до розгляду в порядку загального позовного провадження. Розпочати у справі №922/3952/17 підготовче провадження і призначено підготовче засідання на 16 січня 2018 року о 10:00.

У судовому засіданні 16.01.2018р. відбулося підготовче засідання за правилами встановленими статтями 196-205 ГПК України, судом з'ясовано всі питання на стадії підготовчого провадження та згідно п.3 ч.2 ст. 185 ГПК України, постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 23.01.2017р. о 09:45.

Присутній представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити.

Присутній представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечував та просив у його задоволенні відмовити, з підстав викладених ним у відзиві на позов, що наданий до суду 02.01.2018р. за вх.№43, в якому зазначає, що період роботи котлів зазначений в акті перевірки №134/01-04/02-09 відрізняється від періоду роботи котлів зазначений у додатку до листа від 18.05.2017р. за №84, на думку відповідача позивачем не обґрунтовано кількість годин роботи коштів і кількість викидів. Також, відповідач зазначив, що позивачем не надано розрахунку розміру шкоди завданій державі та розмір шкоди позивачем відповідач вважає необґрунтованим. Крім того, відповідач зазначає доказів сплати відповідальною особою штрафу згідно протоколу №000491 про адміністративне правопорушення від 22.05.2017р. позивачем не надано та з копії квитанції наданої позивачем не можливо розпізнати ії змісту.

15.01.2018р. позивачем у справі надано заперечення на відзив відповідача на позов за вх.№1012, які долучені судом до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз'яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов'язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов'язків.

Таким чином, виходячи з тлумачення норми ст. 13 ГПК України суд створив сторонам необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи.

Розглянувши надані учасниками судового процесу документи і матеріали, пояснення їх повноважних представників, всебічно та повно зясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги і заперечення, обєктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

В період з 04.04.2017 по 18.04.2017 року Державною екологічною інспекцією у Харківській області (надалі - Держекоінспекція) на підставі ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 4,6,7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу Держекоінспекції від 03.04.2017 №134/01-04 та в межах розгляду звернення гр. ОСОБА_3 було здійснено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства у діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Нововодолазькі теплові мережі» (далі по тексту - відповідач), яке здійснює свою діяльність за адресою: Харківська область, смт. Нова Водолага, вул. Гагаріна, 7-а (у тому числі об'єкти на території Нововодолазького району Харківської області).

За результатами даної перевірки Держекоінспекцією складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 134/01-04/02-09 від 18.04.2017 року, який направлено на адресу відповідача супровідним листом з повідомленням від 18.04.2017 №1606/01-25/02-09.

Відповідно до вказаного акту перевірки вбачається, що основним видом відповідача є постачання пари, гарячої води та кондиційованого повітря, а саме здійснюються виробництво тепла з використанням органічного палива (дрова, палети, брикети) в орендованих котельнях.

Перевіркою встановлено, що відповідач на підставі договору №21/16-КМ про передачу майна територіальної громади Нововодолазького району в оренду від 12.10.2016р. з Нововодолазькою районною радою з 12.10.2016р. використовує господарські будівлі (котельні) для забезпечення теплопостачання за адресами: загальною площею 33,6 кв.м по вул. Центральна, 15а, с. Просяне, Нововодолазького району; загальною площею 65,5 кв.м по вул. Шкільна. 1, с. Ватутіно, Нововодолазького району; загальною площею 47,4 кв.м по вул. Воскресінська, 267 с. Новоселівка, Нововодолазького району; загальною площею 96,9 кв.м по вул. Центральна, 246, с. Мелихівка, Нововодолазького району; загальною площею 118,7 кв.м по вул. Ювілейна, 1а, с. Охоче, Нововодолазького району.

Таким чином перевіркою встановлено, що відповідач у період з 12.10.2016 по 01.04.2017 здійснено наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами твердопаливних опалювальних котлів, встановлених в приміщеннях котельні за вищевказаними адресами за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, що є порушенням ст.ст.10,11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря».

Листом від 18.05.2017 року ТОВ «НТМ» надало довідку про кількість часів роботи джерел викидів окремо по кожному джерелу викидів в годинах за період з 23.10.2016р. по 24.03.2017р.

Держекоінспекцією з урахуванням часу роботи устаткування та норм передбачених «Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря», затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.12.2008 № 639, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21 січня 2009 р. за № 48/16064, у зв'язку із виявленими порушеннями розраховано шкоду, заподіяну державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря в загальному розмірі 167890,54 грн. та пред'явлено претензії за №№ 117-121 від 13.06.2017 щодо добровільного відшкодування шкоди, яку було направлено на адресу відповідача.

Після отримання вказаних претензій із розрахунками розміру шкоди (повідомлення про вручення поштового відправлення № 845), вимоги даних претензій не були добровільно виконані відповідачем.

Як вбачається з документів та матеріалів наданих до суду, в період з 12.10.2016 року по 01.04.2017 року дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами у відповідача був відсутній, що призвело до наднормативних видів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

Враховуючи вищенаведене вбачається, що відповідачем не виконано обов'язків щодо своєчасного отримання відповідного дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, зазначені обставини викладені в акті перевірки № 134/01-04/02-09.

Згідно ст.34 Закону України «Про охорону атмосферне повітря», шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

Крім того, актом перевірки №134/01-04/02-09 зафіксовано, що для забезпечення виробничих потреб (виробництва тепла) відповідач використовує підземні джерела водопостачання (артсвердловини) за відсутності дозволу на спеціальне водокористування за адресами: вул. 19-го Партз'їзду, 26-а, смт.Нова Водолага (свердловина розміщена біля входу будівлі котельні збоку школи); Нововодолазький район, с.Караван вул.Комсомольська, 66 (використання у якості джерела водопостачання підземного джерела (артсвердловини) також підтверджено матеріалами оцінки впливу на навколишнє природне середовище експлуатації котельні ТОВ Нововодолазькі теплові мережі, що розташована за адресою: 63240, Україна, Харківська область, Нововодолазький район, село Караван, вулиця Комсомольська, 66-А, розробленому у 2014р. ТОВ НВП Ю-ГІС та затвердженому директором підприємства, згідно із стор. 16 якого - для потреб водокористування на території виробничого майданчика котельні знаходиться свердловина глибиною - 60 м); вул. Шкільна, 8, с. Станичне, Нововодолазький район (використання у якості джерела водопостачання підземного джерела (артсвердловини) також підтверджено матеріалами Оцінки впливу на навколишнє природне середовище експлуатації котельні ТОВ Нововодолазькі теплові мережі, що розташована за адресою: 63232, Україна. Харківська область, Нововодолазький район, село Станичне, вулиця Шкільна, 8, розробленому у 2014р. ТОВ НВП Ю-ГІС та затвердженому директором підприємства, згідно із стор. 16 якого - для потреб водокористування котельня споживає воду із власної свердловини глибиною 25 м).

Зазначене використання підземної води із артезіанських свердловин за відсутності дозволу на спеціальне водокористування є порушенням ст. 44,49 Водного кодексу України та ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього середовища».

Листом від 18.05.2017 за №84 відповідач повідомив позивача, що з 01.05.2017 року використання підземних вод призупинено, а обсяг забраної води з 01.01.2013 по 01 05.2017 із зазначених вище свердловин становить 180,0 кв.м.

Держекоінспекцією з урахуванням норм передбачених «Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів», затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 389 від 20.07.2009 р., зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 за № 767/16783 із змінами, розраховано суму шкоди заподіяну державі внаслідок самовільного водокористування в розмірі 672,03 грн. та пред'явлено претензію №129 від 29.06.2017 щодо добровільного відшкодування шкоди.

За наслідками виявлених порушень природоохоронного законодавства, зокрема самовільного водокористування із артезіанських свердловин та наднормативних викидів, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Харківської області складено протокол про адміністративне правопорушення №000491 від 22.05.2017р. та винесено постанову про накладання адміністративного стягнення № 02-26-129 від 22.05.2017 року, згідно яких інженера ТОВ «НОТМ» - ОСОБА_4, було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ст.ст. 48, 60, 78ч.1, 82, 82-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн.

Адміністративний штраф був сплачений у добровільному порядку, про що свідчить квитанція від 22.05.2017р.

Як зазначав Вищий господарський суд України у роз'ясненнях за №02-5/744 від 27.06.2001 року «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов'язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища), у випадках накладення адміністративних стягнень за невиконання вимог природоохоронного законодавства на відповідальних посадових осіб підприємств, накладений штраф хоча й має матеріальний характер, але є заходом відповідальності, а не відшкодування шкоди.

Заперечення відповідача, що викладені у відзив на позовну заяву не спростовують позовних вимога та є необґрунтованими з огляду на наступне.

Згідно вимог ч. 4 ст. 74 ГПК України, суд позбавлений права самостійно збирати докази, а відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 13 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Приписами статей 73, 74, 76, 77, 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Перевіркою проведеною Держекоінспекцією встановлено та актом перевірки зафіксовано, що відповідачем у період з 12.10.2016 по 01.04.2017 здійснено викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами твердопаливних опалювальних котлів, встановлених в приміщеннях котельня за адресами вул. Центральна, 15а, с. Просяне, вул. Шкільна, 1, с. Ватутіне, вул. Воскресінська, 267, с.Новоселівка, вул. Центральна, 246, с. Мелихівка, вул. Ювілейна, 1а, с. Охоче, за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, що є порушенням ст. 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря».

З метою усунення вказаного порушення Держекоінспекцією в порядку ст. 7 Закону України «Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері діяльності» винесено припис від 18.04.2017 року №02-25/43, яким було зв'язано директора ТОВ «Нововодолазькі теплові мережі»: одержати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами твердопаливних опалювальних котлів, встановлених в приміщеннях котелень за адресами вул. Центральна, 15а, с. Просяне, вул. Шкільна, 1, Ватутіне, вул. Воскресінська, 267, с. Новоселівка, вул. Центральна, 246, с. Мелихівка, 1. Ювілейна, 1а, с. Охоче (пункт 1 припису); надати до Держекоінспекції довідку про кількість часів роботи стаціонарних джерел викидів окремо по кожному джерелу викидів в годинах за період з 12.10.2016 по 18.04.2017 (пункт 2 припису); надати до Держекоінспекції довідку про кількість використано палива (окремо по кожному виду палива) твердопаливними опалювальними котлами, що встановлені в приміщеннях котелень за адресами вул. Центральна, 15а, с. Просяне, вул. Шкільна, 1, с.Ватутіне, вул. Воскресінська, 267, с.Новоселівка, вул. Центральна, 246, с. Мелихівка, вул. Ювілейна,1а, с. Охоче, за період з 12.10.2016р. по 18.04.2017р.

На виконання вимог припису, ТОВ «Нововодолазькі теплові мережі» листом від 18.05.2017 року за №85 надало звіт про виконання припису від 18.04.2017 року №02-25/43 із наданням довідки про кількість часів роботи стаціонарних джерел викидів окремо по кожному джерелу викидів в годинах за період з 23.10.2016 по 24.03.2017.

На підставі викладеного період визначений в акті перевірки №134/01-04/02-09 охоплює період визначений у додатку до листа від 18.05.2017 року за №85, на підставі якої здійснено розрахунок розміру шкоди внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин.

Крім того, як вбачається із матеріалів справи розрахунок розміру шкоди, у тому числі масу викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря проведено у відповідності до п. 3.6 «Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря», затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.12.2008 № 639, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21 січня 2009 р. за № 48/16064 (із змінами), з врахуванням довідки про кількість використаного палива (окремо по кожному виду палива) твердопаливними опалювальними котлами, що встановлені в приміщеннях котелень та довідки про кількість часів роботи стаціонарних джерел викидів окремо по кожному джерелу викидів в годинах за період 23.10.2016 по 24.03.2017, та згідно методики розділу 1 «Спалювання органічного палива» Збірника показників емісії (питомих викидів) забруднюючих речовин в атмосферне повітря різними виробництвами» УкрНЦТЕ.

Стосовно тверджень відповідача, що позовна заява не містить розрахунку розміру шкоду, завданій державі, суд зазначає про наступне.

Відповідно до позовної заяви вбачається, що ТОВ «Новодолазькі теплові мережі» завдало державі збитки на загальну суму 168562,57 грн., до яких входить: збитки в розмірі 167890,54 грн., які пред'явлені відповідачу на підставі претензій за №№ 117-121 від 13.06.2017, додатком до яких є розрахунки розміру шкоди внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря; збитки в розмірі 672,03 грн., які пред'явлені відповідачу на підставі претензії №129 від 29.06.2017, додатком до якої є розрахунки розміру шкоди внаслідок самовільного водокористування.

Відповідач зазначає проте, що не погоджується із розрахунком позивач проте контррозрахунку розміру шкоди до суду не надано, а тому суд приймає розрахунок шкоди позивача.

Стосовно тверджень Відповідача, що протокол про адміністративні правопорушення та акт перевірки не містить періоду роботи котлів та розміру збитків, суд вважає, що протокол про адміністративне правопорушення та постанова про накладення адміністративного стягнення, які складені в порядку Кодексу України про адміністративні правопорушення, винесені відносно фізичної (посадової) особи, а саме: інженера ТОВ «НТМ» - ОСОБА_4, а шкода (претензія) пред'явлена субєкту господарювання ТОВ «Новодолазькі теплові мережі», таким чином зазначати у вказаній графі суму шкоди заподіяної діями юридичної особи є неправомірним.

Кріт того, протокол про адміністративне складається стосовно посадових осіб суб'єкта господарювання чи громадян, а не щодо юридичної особи, в зв'язку з чим, на відміну від акту перевірки чи припису, адресованого правопорушнику, не може достеменно свідчити про порушення товариством природоохоронного законодавства.

Відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Також судом встановлено, що акт перевірки містить у собі період роботи котлів у наднормативному режимі.

На підставі викладеного вбачається, що ані протокол про адміністративне правопорушення ані акт перевірки не повинні містити суму збитку заподіяного державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства.

Відповідно до ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього середовищ», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов'язкових екологічних вимог, зокрема, здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Статтею 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовищ» обумовлено, що підприємства, установи й організації, діяльність яких пов'язана з шкідливим впливом на навколишнє природне середовище, незалежно від часу введення їх у дію повинні бути обладнані спорудами, устаткуванням і пристроями для очищення викидів і скидів або їх знешкодження, зменшення впливу шкідливих факторів, а також приладами контролю за кількістю і складом забруднюючих речовин та за характеристиками шкідливих факторів.

Згідно ст.10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», підприємства, установи, організації та громадяни - суб'єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов'язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов'язані, зокрема, здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених стандартами та нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо.

Відповідно до ч. 5 ст. 11 цього Закону, викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб'єкту господарювання, об'єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними. Київською. Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Відповідно до ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Згідно ст. 1 Водного Кодексу України, водокористування - це використання води (водних об'єктів) для задоволення потреб населення, промисловості, сільського господарства, транспорту та інших галузей господарства, включаючи право на забір води, скидання стічних вод та інші види використання вод (водних об'єктів).

Відповідно до ч. 1 ст. 48 Водного Кодексу України, спеціальне водокористування - це забір води з водних об'єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об'єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними вода із застосуванням каналів.

Відповідно до ст. 44 Водного Кодексу України, водокористувачі зобов'язані: дотримуватись встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та лімітів скидання забруднюючих речовин та санітарних вимог; здійснювати заходи щодо запобігання забрудненню водних об'єктів стічними водами; здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.

Відповідно до ст. 110 Водного Кодексу України порушення водного законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законодавством України. Відповідальність за порушення водного законодавства несуть особи , винні у: забрудненні та засміченні вод, недотриманні умов дозволу або порушенні правил спеціального водокористування.

В пункті 4.5.2. роз'яснення Вищого господарського суду України від 27 червня 2001 року № 02-5/744 «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов'язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища» вказано, що використання природних ресурсів без відповідного дозволу є самовільним.

18 квітня 2017 року з метою усунення порушень природоохоронного законодавства виявлених під час здійснення позапланового заходу Держекоінспекцією винесено на адресу ТОВ «НТМ» припис № 02-25/43, яким зобов'язано директора підприємства отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря (п.1 припису) та отримати дозвіл на спеціальне водокористування (п. 5 припису).

На підставі викладеного вбачається, що внаслідок дій відповідача, в частині самовільного водокористування підземною водою із артезіанських свердловин та наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, державі заподіяно шкоду на загальну суму 168562,57 грн., яка підтверджується матеріалами інспекційної перевірки Держекоінспекції.

Виходячи з положень ст. 1166 Цивільного Кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ч. 4,5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Згідно п. 1.6 Роз'яснень Вищого Господарського суду України № 02-5/744 від 27.06.2001 року «Про деякі питання вирішення спорів, пов'язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього середовища. Вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарському суду слід виходити з презумпції вини правопорушника. Отже позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, навпаки, відповідач повинен довести, що у діях його працівників відсутня вина у заподіянні шкоди.

Проте відповідачем не доведено суду відсутності вини за вчинені порушення, що були виявлені Держекоінспекцією під час перевірки.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача шкоди, завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства в розмірі 168562,57 грн., є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Судовий збір у розмірі 1600,00 грн. із врахуванням ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, підлягає стягненню з відповідача з вини якого спір доведено до суду. Проте, судом встановлено, що позивачем при зверненні до суду із даним позовом не повністю сплачено судовий збір, тому судовий збіру розмірі 10,08 грн. підлягає додатковому стягненню з відповідача до Державного бюджету України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 10, 11, 33, 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря", ст.1166 ЦК України, ст.ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", статтями 29, 42, 86, 91, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Нововодолазькі теплові мережі (63200, Харківська область, Нововодолазький район, смт. Нова Водолага, вул. Гагаріна, 7а, , п/р 7786 в АТ ПРОКРЕДИТ БАНК м. Харків, МФО 320984) на користь держави на р/р 372, УК у Нововодолазькому районі, . МФО 851011, химвол звітності 331 для зарахування по коду бюджетної кваліфікації 24062100 Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в установі банку - Головне управління державної казначейської служби України у Харківській області, шкоду заподіяну державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства в розмірі 168562,57 грн.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Нововодолазькі теплові мережі (63200, Харківська область, Нововодолазький район, смт. Нова Водолага, вул. Гагаріна, 7а, , п/р 7786 в АТ ПРОКРЕДИТ БАНК м. Харків, МФО 320984) на користь Державної екологічної інспекції у Харківській області на р/р 1164, ДКСУ у м. Києва. кодРДРПОУ 37999518, МФО 820172, судовий збір в розмірі 2518,36 грн.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Нововодолазькі теплові мережі (63200, Харківська область, Нововодолазький район, смт. Нова Водолага, вул. Гагаріна, 7а, , п/р 7786 в АТ ПРОКРЕДИТ БАНК м. Харків, МФО 320984) на користь Державного бюджету України судовий збір у розмірі 10,08 грн.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Згідно зі ст.256 ГПК України апеляційна скарга на рішення подається протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного господарського суду через господарський суд Харківської області.

Повне рішення складено 26.01.2018 р.

Суддя ОСОБА_5