КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" січня 2018 р. Справа№ 910/10136/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Руденко М.А.

суддів: Дідиченко М.А.

Пономаренка Є.Ю.

при секретарі: Ігнатюк А.В.

за участю представників сторін:

від позивача: Вергелес І.В. (представник за довіреністю від 01.12.2017 року)

Мартян О.В. (довіреність № 32225 від 19.12.2017 року);

від відповідача 1: не з'явився;;

від відповідача 2: не з'явився;

від третьої особи 1: не з'явився;

від третьої особи 2: не з'явився;

від третьої особи 3: не з'явився;

розглянувши апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства «Дельта Банк»

на рішення господарського суду міста Києва від 19.09.2017 року

у справі № 910/10136/ 17 (суддя Маринченко Я.В.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк"

до Відділу примусового виконання рішень Департаменту Державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, Державного підприємства "СЕТАМ"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб

треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Приватне акціонерне товариство "Сіріус Буд", ОСОБА_4,

про визнання торгів недійсними,-

В С Т А Н О В И В:

В червні 2017 року позивач звернувся з позовною заявою відповідачів Державного підприємства «Сетам», Відділу примусового виконання рішень Департаменту Державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, в якій просив визнати електронні торги проведені Державним підприємством «Сетам» Міністерства юстиції України 05.05.2017 року з реалізації арештованого нерухомого майна по лоту № 209561 - недійсними.

Рішенням господарського суду міста Києва від 19.09.2017 року по справі № 910/10136/17 у задоволенні позову відмовлено.

Мотивуючи судове рішення, суд першої інстанції зазначив на те, що позивач не скористався своїм правом, передбаченим ч.5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», і не оскаржив в судовому порядку результати оцінки майна у десятиденний строк з дня отримання повідомлення про оцінку арештованого майна боржника. Також, зазначив, що жодного порушення при проведенні Державним підприємством «Сетам» елеронних торгів, останнім вчинено не було.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати рішення господарського суду м Києва від 19.09.2017 року та задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказав на те, що при винесенні рішення суд першої інстанції порушив норми матеріального та процесуального права. Також, вказав на те, що при винесенні рішення суд першої інстанції не врахував, що нежитловий будинок - універмаг «Троєщина» ( предмет торгів) було передано на реалізацію за ціною, що була значно нижче вартості цього майна, погодженої сторонами. Окрім того, вважає, що суд першої інстанції неправомірно відмовив у призначенні експертизи для оцінки предмету іпотеки.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 20 жовтня 2017 р. апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" на рішення господарського суду міста Києва від 19.09.2017 року у справі № 910/10136/ 17 прийнято до розгляду у складі колегії суддів : головуючий Руденко М.А., Пономаренко Є.Ю., Баранець О.М. та призначено до розгляду на 21.11.2017 року.

20.11.2017 року від державного підприємства «СЕТАМ» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній вказав на те, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим та просив залишити рішення без змін, а апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" без задоволення.

20.11.2017 року на підставі розпорядження повторного автоматизованого розподілу судових справ № 09-53/4616/17 , у зв'язку з призначенням судді Баранця О.М. який не є головуючим суддею, до Верховного суду відбулась зміна складу колегії суддів визначено її склад : головуючий суддя - Руденко М.А.., судді Дідиченко М.А., Пономаренко Є.Ю.

В подальшому розгляд справи неодноразово відкладався.

В судовому засіданні 23 січня 2018 року представники позивача вимоги апеляційної скарги підтримали та просили рішення суду першої інстанції скасувати, задовольнити позовні вимоги про визнання торгів недійсними.

Представники відповідачів 1,2 та представники третіх осіб 1,2,3 в судове засідання не з'явились, про час та місце слухання справи повідомленні належним чином (а.с. 230 том1 , 231 том 1), поважних причин неявки до суду не повідомили.

Частиною 12 ст. 270 ГПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи , належним чином повідомлених про дату час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 2 ч.3 ст. 202 ГПК України визначено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин нявки.

Враховуючи те, що матеріали справи містять докази повідомлення всіх учасників судового процесу про дату, час та місце судового засідання, судова колегія вважає можливим розглянути справу у відсутності представників відповідачів 1,2 та представники третіх осіб 1,2,3 за наявними у справі доказами.

Заслухавши пояснення представників позивача, вивчивши матеріали справи, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, виходячи з вимог чинного законодавства, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з вимогами ст. 269 Господарського процесуального кодексу суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи 10.06.2015 господарським судом міста Києва на виконання рішення постійно діючого Третейського суду при Асоціації Українських банків від 20.02.2015 по третейській справі №Д-1796/13 та ухвали господарського суду міста Києва від 10.06.2015 видано наказ про солідарне стягнення з приватного виробничого підприємства "Сіріус" та приватного акціонерного товариства "Сірус-буд" на користь публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" заборгованість за Кредитним договором №К-2004187 від 14 грудня 2010 року у розмірі 289936558,20 грн. (а.с. 53 том)

В подальшому, 16.06.2016 року головним державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Борейком Максимом Валерійовичем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №51446996 (а.с. 54 том1).

Згідно з актом опису на арешту майна від 14 липня 2016 року (а.с.56 том 1) державним виконавцем було описано та арештовано нерухоме майно боржника ПрАТ "Сіріус-Буд", а саме, нежитловий будинок - універмаг "Троєщина" загальною площею 16175,30 кв. м, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, 25.08.2016 року старшим державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Мурихіним С.В. винесено постанову про призначення експерта, для проведення оцінки майна залучено суб'єкта оціночної діяльності - ПП "Консалтингова група "Агро-експерт" в особі директора ОСОБА_8 (а.с.57 том 1).

В подальшому, 30.11.2016 року старшим державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Мурихіним С.В. винесено постанову про призначення суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні №51446996 відповідно до якої ТОВ "Прайм Гранд" в особі експерта ОСОБА_9 призначено експертом у виконавчому провадженні (а.с. 66-67 том 1).

13.12.2016 державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України було отримано Звіт №1485718_05122016_886 про проведення незалежної оцінки майна, складеного ТОВ "Прайм Гранд", ринкова вартість нерухомого майна - універмагу "Троєщина" загальною площею 16175,30 кв. м, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, без врахування податку на додану вартість, станом на 05.12.2016 становить 14799230 грн. (а.с.70-71 том 1)

Про складення вищевказаного звіту було повідомлено позивача ПАТ «Дельта БАНК», згідно листа від 20.12.2016 відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (а.с. 72 том 1)

05.01.2017 року позивач надіслав до відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України заяву від 04.01.2017 №02.2.3-02, в якій просив провести рецензування звіту від 05.12.2016 (а.с. 74 том 1).

01.03.2017 позивачем було надіслано до матеріалів виконавчого провадження Рецензію №37 від 24.02.2017 (.а.с 81-86 том 1) на Звіт №1485718_05122016_886 про проведення незалежної оцінки, відповідно до висновків якої Звіт в цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки.

Згідно з протоколом проведення електронних торгів №254401 від 05.05.2017 переможцем електронних торгів за лотом №209561 з найвищою ціновою пропозицією у сумі 16550000 грн. став учасник №3 - ОСОБА_4 (а.с. 26-27 том 1).

Відповідно до вказаного протоколу ОСОБА_4 мав перерахувати відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України 15722500 грн. до 22.05.2017.

Згідно з Актом № 51446996/20 державного виконавця про реалізацію предмета переможцем електронних торгів є ОСОБА_4, яким оплачено вартість майна на загальну суму 15722500 грн.

Не погодившись з результатами електронних торгів, позивач публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» звернувся з позовними вимогами про визнання електронних торгів проведених Державним підприємством «Сетам» з реалізації арештованого нерухомого майна по лоту № 209561 - недійсними, вказавши при цьому , що оцінка вартості майна при реалізації є заниженою.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що позивач був ознайомлений з результатами оцінки нерухомого майна та не звертався для оскарження в судовому порядку. При цьому, порушень під час проведення державним підприємством «СЕТАМ» електронних торгів допущено не було.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, зважаючи на наступне.

Як унормовано частинами першою і другою статті 66 Закону України "Про виконавче провадження" (чинного на момент винесення постанови про відкриття виконавчого провадження) у разі відсутності у боржника - юридичної особи коштів у обсязі, достатньому для покриття заборгованості, стягнення звертається на інше майно, належне такому боржникові або закріплене за ним, у тому числі на майно, що обліковується на окремому балансі філії, представництва та іншого відокремленого підрозділу боржника - юридичної особи (крім майна, вилученого з обороту або обмежуваного в обороті) незалежно від того, хто фактично використовує це майно.

У разі якщо на зазначене майно накладається арешт, воно реалізується в такій черговості: 1) у першу чергу - майно, що безпосередньо не використовується у виробництві (цінні папери, легковий автотранспорт, предмети дизайну офісів та інше майно, готова продукція (товари); 2) у другу чергу - об'єкти нерухомого майна, верстати, обладнання, інші основні засоби, а також сировина і матеріали, призначені для використання у виробництві.

Відповідно до підпункту 4.1.1 пункту 4.1 Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 №512/5 (далі - Інструкція), у разі виконання рішень про стягнення коштів з юридичних осіб виконавець перевіряє також наявність майна боржника за даними балансу.

Згідно з підпунктом 4.2.1 пункту 4.2 Інструкції після виявлення майна боржника державний виконавець проводить опис та арешт цього майна, про що складає акт.

Відповідно до п.п.7, 8 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016, виконавчі дії, здійснення яких розпочато до набрання чинності цим законом, завершується у порядку, що діяв до набрання чинності цим законом. Після набрання чинності цим законом виконавчі дії здійснюються відповідно до цього закону. Майно, передане на реалізацію до набрання чинності цим законом, продовжує реалізовуватись у порядку (у тому числі за вартістю), що діяв до набрання чинності цим законом. Якщо оцінка арештованого майна не проведена до набрання чинності цим законом, вона проводиться в порядку, визначеному цим законом.

Враховуючи, що станом на дату набрання чинності Законом України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 (дата набрання чинності - 05.10.2016) оцінка нерухомого майна боржника не була проведена та майно не було передане на реалізацію, проведення оцінки та реалізація арештованого майна здійснювались відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016.

Відповідно до ч.1 ст.57 Закону України "Про виконавче провадження" визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.

Згідно з частиною 3 вказаної статті Закону, у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.

Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання.

Згідно з п.20 розділу VІІІ Інструкції з організації примусового виконання рішень (яка набрала чинності разом із Законом України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016), у разі якщо оцінку майна проводив суб'єкт оціночної діяльності - суб'єкт господарювання, виконавець надсилає сторонам повідомлення про оцінку майна не пізніше наступного робочого дня після отримання звіту про оцінку майна.

Частиною 5 ст.57 Закону України "Про виконавче провадження" визначено, що виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Отже, відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку та уцінку майна, на яке звернуто стягнення - статті 57 "Про виконавче провадження", а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір (пункт 5.11 Інструкції). Частиною 1 ст.61 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

При цьому, згідно з частинами 2, 3 ст.61 Закону України "Про виконавче провадження" визначено, що порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Оскільки як видно з матеріалів справи передане на реалізацію майно є предметом іпотеки, останнє підлягає реалізації відповідно до ч.1 ст.41 Закону України "Про іпотеку" якою визначено, що реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону.

При цьому реалізація майна здійснюється з дотриманням строків та порядку, визначеному ст. 43 Закону України "Про іпотеку" так, що прилюдні торги проводяться в двомісячний строк з дня одержання організатором прилюдних торгів заявки державного виконавця на їх проведення.

При цьому, початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 відсотків його вартості, визначеної шляхом його оцінки.

Водночас, організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію.

Організатор прилюдних торгів забезпечує будь-якій зацікавленій особі доступ до інформації про умови проведення прилюдних торгів та про предмет іпотеки, що підлягає продажу.

Також, не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна.

За результати прилюдних торгів, відповідно до вимог ч.5 ст.45 Закону України "Про іпотеку" складається протокол, який підписується уповноваженим представником організатора прилюдних торгів та покупцем предмета іпотеки. У протоколі зазначаються: опис придбаного покупцем предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки; ціна продажу предмета іпотеки; інформація про покупця предмета іпотеки; день, до якого покупець повинен повністю сплатити ціну продажу предмета іпотеки; банківський рахунок органу державної виконавчої служби для переказу покупцем ціни продажу предмета іпотеки.

Отже, як видно з матеріалів справи проведення електронних торгів було оформлено протоколом №254401 від 05.05.2017 року, за змістом переможцем торгів визнано учасника під №3 - ОСОБА_4, протокол оформлений належним чином та скріплений печаткою ДП «СЕТАМ».

Зважаючи на зазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що порушень при проведенні державним підприємством «СЕТАМ» електроних торгів здійснено не було.

При цьому необґрунтованими є доводи апелянта про те, що підставою для визнання електроних торгів недійсними є продаж об'єкта нерухомого майна, що був предметом реалізації за ціною значно заниженою, оскільки оцінювачем невірно було визначено вартість майна при проведені торгів, оскільки порушення допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», щодо визначення вартості чи оцінки (уцінки) майна до призначення прилюдних торгів, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

Таким чином, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічної правової позиції дотримувався Верховний Суд України у постанові від 23 вересня 2014 року у справі № 3-112гс 14, постанові від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15.

Зважаючи на викладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що позивачем в підтвердження позовних вимог не надано належних та допустимих доказів в розумінні ст.ст 76, 77 ГПК України того, що відповідачами ,саме, під час проведення оскаржуваних електроних торгів були допущені порушення, в той час , як позивач належним йому правом щодо оскарження оцінки об'єкта нерухомості в порядку, передбаченому ч. 5 ст. 57 Закону України « Про виконавче провадження» не скористався.

Щодо посилань представника апелянта про те, що йому безпідставно було відмовлено в задоволенні клопотання про призначення експертизи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції зважаючи на наступне.

Як видно з матеріалів справи предметом розгляду в даній справі є визнання недійсним електронних торгів, проведених державним підприємством «СЕТАМ» 05.05.2017 року з реалізації арештованого нерухомого майна по лоту № 209561, одночасно Законом України «Про виконавче провадження» передбачений такий спосіб захисту, як оскарження результатів оцінки майна в судовому порядку.

Отже, дії, що мають самостійний спосіб оскарження не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними.

Окрім того, відповідно до п.2 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 року № 4 «Про деякі питання практики призначення судової експертизи» - судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних Даниних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Аналізуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови в призначенні судової оціночної експертизи, оскільки питання щодо оціночної вартості майна повинно вирішуватись в порядку ч.5 ст. 57 Закону України « Про виконавче провадження».

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що скаржник не довів обґрунтованість своєї апеляційної скарги, докази на підтвердження своїх вимог суду не надав, апеляційний суд погоджується із рішенням господарського суду міста Києва від 19.09.2017 року у справі № 910/10136/17, отже підстав для його скасування або зміни не вбачається.

Оскільки, у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на позивача (апелянта).

Керуючись ст.ст. 269, 275, 276, 282 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" на рішення господарського суду міста Києва від 19.09.2017 р. у справі № 910/10136/17 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду міста Києва від 19.09.2017 року у справі № 910/10136/17 залишити без змін.

Матеріали справи № 910/10136/17 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова апеляційного господарського суду набирає законної сили з дня її прийняття. Постанову Київського апеляційного господарського суду може бути оскаржено до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст. 288 ГПК України.

Повний текст постанови підписано 31.01.2018 року

Головуючий суддя М.А. Руденко

Судді М.А. Дідиченко

Є.Ю. Пономаренко