ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2018 року м. ОдесаСправа № 916/2638/17
ОСОБА_1 апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

Головуючий суддя: В.В.Лашин

судді: В.І. Жеков

ОСОБА_2

При секретарі: А.В. Безпалюку

За участю представників сторін:

Від Управління ОСОБА_1 обласної ради з майнових відносин - ОСОБА_3

Від ТОВ "МЕНЕДЖМЕНТ ІНВЕСТМЕНТС" - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління ОСОБА_1 обласної ради з майнових відносин

на рішення господарського суду Одеської області

від 11 грудня 2017 року

по справі №916/2638/17

за позовом Управління ОСОБА_1 обласної ради з майнових відносин

до відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕНЕДЖМЕНТ ІНВЕСТМЕНТС"

про розірвання договору

суддя суду першої інстанції: ОСОБА_5

час та місце прийняття судового рішення: 11.12.2017 р., м. Одеса, просп.. Шевченка 29 господарський суд Одеської області, зал судових засідань №15

в судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення,

повний текст рішення складено 13.12.2017

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2017 року Управління ОСОБА_1 обласної ради з майнових відносин звернулося до господарського суду Одеської області з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Менеджмент Інвестментс» (в подальшому за текстом ТОВ «Менеджмент Інвестментс») про розірвання договору купівлі-продажу майна спільної власності територіальних громад сіл, селищ та міст області від 07.08.2015 р., обґрунтовуючи свої вимоги неналежним виконанням відповідачем своїх зобовязань за вказаним договором.

Рішенням господарського суду Одеської області від 11 грудня 2017 року (суддя Літвінов С.В.) у задоволенні позовних вимог було відмовлено.

Не погодившись з наведеним рішенням, Управління ОСОБА_1 обласної ради з майнових відносин в апеляційній скарзі просить його скасувати й постановити нове, яким позов задовольнити, посилаючись на неповне з'ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, оскільки відповідачем невиконані свої зобовязання за договором, що у відповідності до 27 Закону України «Про приватизацію державного майна», ст. ст. 611, 651 Цивільного кодексу України є підставою для його розірвання.

В відзиві на апеляційну скаргу ТОВ "МЕНЕДЖМЕНТ ІНВЕСТМЕНТС" просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін, як законне та обгрунтоване.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення присутніх представників сторін, дослідивши матеріали справи та перевіривши правильність застосування господарським судом норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Статтею 1 Закону України «Про приватизацію державного майна» визначено, що приватизація державного майна - платне відчуження майна, що перебуває у державній власності, у тому числі разом із земельною ділянкою державної власності, на якій розташований обєкт, що підлягає приватизації, на користь фізичних та юридичних осіб, які можуть бути покупцями відповідно до цього Закону, з метою підвищення соціально-економічної ефективності виробництва та залучення коштів для здійснення структурної перебудови національної економіки.

Статтею 15 названого Закону встановлені способи приватизації, у тому числі передбачено, що приватизація обєктів незавершеного будівництва здійснюється з урахуванням вимог Закону України «Про особливості приватизації обєктів незавершеного будівництва».

Згідно до статті 1 Закону України «Про особливості приватизації обєктів незавершеного будівництва» відчуження об'єктів незавершеного будівництва, що є в комунальній власності, регулюється положеннями цього Закону і здійснюється органами місцевого самоврядування.

Одним із способів приватизації об'єктів незавершеного будівництва у статті 6 згаданого Закону названий продаж під розбирання.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 11 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків названі, зокрема договори та інші правочини.

Стаття 655 ЦК України закріплює законодавче визначення договору купівлі-продажу, згідно з яким це договір, за яким одна сторона (продавець) передає або зобовязується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобовязується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

За приписами частин 1 та 2 статті 193 Господарського кодексу України (далі ГК України) суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов'язань є підставою для застосування господарських санкцій передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Вказана норма кореспондується з приписами статті 526 ЦК України.

У відповідності до частин 1, 2 статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Частиною 5 статті 27 Закону України «Про приватизацію державного майна» встановлено, що на вимогу однієї із сторін договір купівлі-продажу може бути розірвано або визнано недійсним за рішенням суду в разі невиконання іншою стороною зобов'язань, передбачених договором купівлі-продажу, у визначені строки.

Одночасно з цим, за приписами наведеної статті виключними умовами для розірвання договору купівлі-продажу обєкта приватизації в порядку, передбаченому законодавством, є: 1) несплата коштів, визначених договором купівлі-продажу, протягом 60 днів з дня нотаріального посвідчення договору; 2) невиконання або неналежне виконання умов продажу обєкта і зобовязань покупця щодо основних напрямів розвитку і функціонування приватизованого обєкта; 3) невиконання умов договору купівлі-продажу у звязку з банкрутством приватизованого підприємства або підприємства, до якого було передано приватизований обєкт.

Частиною 2 статті 19 Закону України «Про особливості приватизації обєктів незавершеного будівництва» унормовано, що покупець, з яким розірвано договір купівлі-продажу, повертає об'єкт приватизації в державну власність за актом приймання-передачі, а також відшкодовує державі збитки, завдані невиконанням умов договору.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до рішення ОСОБА_1 обласної ради від 22.09.2006 р. № 73-V спортивно-концертний комплекс «ОСОБА_1 спорту», який розташований за адресою: м. Одеса, вул. Шевченка, 31, є обєктом спільної власності територіальних громад сіл, селищ та міст області, повноваження з управління яким здійснює безпосередньо ОСОБА_1 обласна рада.

07 серпня 2015 року між Управлінням ОСОБА_1 обласної ради з майнових відносин (Продавець) та ТОВ «Менеджмент Інвестментс» (Покупець) укладений договір купівлі-продажу № 582, за умовами якого Продавець передав у власність Покупцю незавершене будівництво за планом літ. «Б» площею забудови 1802,1 кв.м, ступенем готовності 15 %, яке розташоване за адресою: м. Одеса, пр. Шевченка, 31.

Розділом ІІІ договору встановлені умови передачі обєкта приватизації та набуття права власності.

Так, передача обєкта здійснюється після повної сплати ціни продажу, визначеної п. 2.1, 2.2 договору, за актом передачі. Право власності на обєкт приватизації переходить до Продавця з моменту державної реєстрації права власності на придбаний обєкт.

Положеннями Розділу V договору визначені обовязки Покупця.

Згідно до п. 5.1 договору Покупець зобовязаний:

а) у встановлений договором строк сплатити ціну продажу обєкта приватизації;

б) у 3-денний строк після сплати надати Продавцю копії платіжних документів;

в) прийняти обєкт приватизації;

г) зареєструвати право власності та у 10-денний строк надати відповідну інформацію Продавцю;

д) у 15-денний строк з моменту одержання запиту на вимогу Продавця надати необхідні матеріали, відомості, документи тощо про виконання умов договору та не перешкоджати Продавцю у здійсненні контролю за виконанням умов договору;

е) самостійно вирішувати питання землекористування;

є) за власний рахунок та за погодженням Спортивно-концертного комплексу «ОСОБА_1 спорту» здійснити переоформлення за останнім права постійного користування на земельну ділянку;

ж) забезпечити розбирання обєкта приватизації в термін до 12 місяців за відповідним проектом та діючим законодавством;

з) виготовити проект з організації робіт з розбирання (демонтажу) обєкта та погодити його з органом приватизації у термін 6 місяців з моменту придбання об'єкту;

і) отримати дозвіл на виконання робіт з розбирання обєкта;

к) забезпечити обовязкову огорожу будівельного майданчика згідно з типовим проектом до початку робіт;

л) утримувати прилеглу територію в належному санітарному стані;

м) у разі подальшого відчуження обєкта приватизації подати у 2-тижневий строк Продавцю копії документів, що підтверджують перехід права власності;

н) обєкт не підлягає відчуженню, передачі в оренду тощо без збереження зобовязань, на яких від був придбаний;

о) у разі подальшого відчуження невиконані права та обовязки переходять до наступного покупця.

Згідно із п. 7.4 договору за несвоєчасне виконання (прострочення) або невиконання умов, передбачених п.п. б), г), д), ж), з), і), к), л), м), н), о) пункту 5.1 та пункту 5.2 договору Покупець зобовязався сплатити на користь Продавця штраф у розмірі 0,5 % від ціни продажу обєкта приватизації за кожне порушення.

Відповідно до вимог ст. ст. 7, 27 Закону України Про приватизацію державного майна», на підставі Порядку здійснення контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу об'єктів приватизації державними органами приватизації, затвердженого наказом ФДМУ від 10.05.2012 р. № 631 та звернення прокуратури Одеської області від 16.06.2017 р., наказом Управління ОСОБА_1 обласної ради з майнових відносин від 06.07.2017 р. № 45 було створено комісію щодо проведення перевірки виконання умов договору купівлі-продажу № 582 від 07.08.2015 р.

Згідно до акту поточної перевірки виконання умов згаданого договору від 03.08.2017 р. було встановлено виконання умов договору щодо сплати ціни продажу обєкта приватизації у повному розмірі; розбирання об'єкту приватизації; огородження будівельного майданчику; утримання прилеглої території в належному санітарному стані.

Комісію було визначено, що відповідачем неналежним чином виконаний п.п. «ж» п. 5.1 договору; не виконані умови п.п. «г», «д», «е», «є», «з», «і» п. 5.1 договору, а також не надано інформацію стосовно виконання п.п. «м», «н», «о» п. 5.1 і п. 5.2 договору.

Зазначений акт складено у відсутність відповідача.

Водночас, на виконання п.п. «г» п. 5.1 договору 10 серпня 2015 року ТОВ «Менеджмент Інвестментс» зареєструвало в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності на обєкт нерухомого майна - незавершене будівництво літ. «Б», який розташований за адресою: м. Одеса, пр. Шевченка, земельна ділянка 31, що підтверджується витягом від 10.08.2015 р. № 10745816.

Також відповідач звернувся до ТОВ «Акрополіс» для розробки робочого проекту з демонтажу існуючих будівельних конструкцій «Реконструкція об'єкту незавершеного будівництва літ «Б», який розташований за адресою: м. Одеса, проспект Шевченка, земельна ділянка 31», що обумовлено п.п. «з» п. 5.1 договору.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, господарський суд виходив з того, що позивачем не надано належних й допустимих доказів, а саме: письмового сповіщення відповідача про проведення перевірки, належного направлення трьох примірників акту, встановлених правилом п. 2.9 Порядком від 10.05.2012 р. № 631, на адресу відповідача. Також судом встановлено, що на час проведення перевірки зобовязання п.п. «ж» п. 5.1 договору відповідачем виконане, а тому на дату вирішення справи судом об'єкт приватизації, який підлягатиме поверненню у випадку розірвання спірного договору в державну власність, у фізичному вигляді не існує. Крім цього, судом було враховано, що п. 7.4 договору сторони узгодили, що у разі несвоєчасного виконання або невиконання умов передбачених підпунктами б), г), д), ж), з), і), к), л), м), н), о) пункту 5.1. та пункту 5.2 цього договору, Покупець сплачує на користь продавця штраф у розмірі 0,5 % від ціни продажу об'єкта приватизації за кожне порушення, тобто договором не передбачається інших видів санкцій, крім штрафу.

Аналізуючи матеріали справи, судова колегія доходить висновку, що судом першої інстанції цілком вірно встановлені обставини справи, ним дана правильна юридична оцінка та до спірних правовідносин застосовані належні норми матеріального права.

Посилання Управління ОСОБА_1 обласної ради з майнових відносин на наявність підстав для розірвання договору купівлі-продажу № 582 від 07.08.2015 р., колегія суддів вважає необґрунтованими.

Так, виходячи з положень статті 651 ЦК України істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Тобто йдеться про таке порушення договору однією зі сторін, яке тягне для другої сторони неможливість досягнення нею цілей договору.

Оцінка порушення договору як істотного здійснюється судом відповідно до критеріїв, що встановлені вказаною нормою. Оціночне поняття істотності порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття «значної міри» позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Це (друге) оціночне поняття значно звужує сферу огляду суду. Істотність порушення визначається виключно за об'єктивними обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору. В такому випадку вина (як суб'єктивний чинник) сторони, що припустилася порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі частини другої статті 651 ЦК України.

Іншим критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору. При цьому йдеться не лише про грошовий вираз завданої шкоди, прямі збитки, а й випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору.

Вирішальне значення для застосування зазначеного положення закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона.

Аналогічна правова позиція відображена у постанові Верховного Суду України від 18 вересня 2013 року у справі № 6-75цс13.

Основні умови договору купівлі-продажу та цілі, на які розраховував позивач при його укладанні, відповідачем були виконані: сплата ціни продажу обєкта приватизації у повному розмірі; реєстрація права власності на обєкт приватизації за відповідачем; розробка проекту розбирання обєкта приватизації; огородження будівельного майданчику; утримання прилеглої території в належному санітарному стані; розбирання об'єкту приватизації.

Позивачем не доведено наявність обставин, встановлених ч. 2 ст. 27 Про приватизацію державного майна», якими передбачені виключні умови для розірвання договору купівлі-продажу обєкта приватизації; не доведено недосягнення цілей укладеного між сторонами спору договору, а також наявність шкоди для позивача чи інтересам спільної власності територіальних громад сіл, селищ та міст Одеської області.

Безпідставним вважає судова колегія й зазначення в акті перевірки від 03.08.2017 р. порушення відповідачем п.п. «д» п. 5.1 договору, за яким відповідач зобовязаний у 15-денний строк з моменту одержання запиту надати необхідні матеріали, відомості, документи тощо про виконання умов договору та не перешкоджати Продавцю у здійсненні контролю за виконанням умов договору.

Доказів направлення відповідного запиту матеріали справи не містять, як й відсутні докази перешкоджання ТОВ «Менеджмент Інвестментс» у проведенні позивачем контрольної перевірки виконання умов договору купівлі-продажу.

За приписами статті 33 Господарського процесуального кодексу України в редакції, чинної на момент подання позову та розгляду справи, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Аналогічні положення містяться й у ч. 1, 3 ст. 72 ГПК України.

До того ж, комісією позивача не встановлено безпосередньо порушення відповідачем умов договору, а зазначено про ненадання відомостей з виконання відповідних положень договору.

Однак перевірку здійснено за відсутності представника ТОВ «Менеджмент Інвестментс», тобто відповідач не мав можливості захисту своїх прав та був позбавлений можливості надання відповідних документів.

Процедура організації та здійснення державними органами приватизації контролю за виконанням власниками обєктів приватизації умов договорів купівлі-продажу цих обєктів приватизації встановлено Порядком контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу обєктів приватизації державними органами приватизації, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 10.05.2012 р. № 631.

Пунктом 2.2 зазначеного Порядку встановлено, що про проведення перевірки державний орган приватизації письмово повідомляє (не пізніше ніж за 10 календарних днів до початку її проведення) шляхом направлення рекомендованого листа.

Складений за результатами перевірки акт підписується в останній день перевірки представником державного органу приватизації, власником або уповноваженою ним особою та керівником господарського товариства, якщо обєктом приватизації за договором є акції (частки, паї) (п. 2.8 Порядку № 631 від 10.05.2012 р.).

За приписами п. 2.9 Порядку № 631 від 10.05.2012 р. саме у разі неявки власника для участі у перевірці виконання умов договору купівлі-продажу обєкта приватизації представник державного органу приватизації в останній день перевірки здійснює оформлення акта перевірки за своїм підписом на підставі наявних матеріалів. Акт складається в трьох примірниках, два примірники надсилаються в триденний строк з дати завершення перевірки рекомендованим листом для підписання власнику. Якщо в тридцятиденний строк з дня відправлення акта перевірки державним органом приватизації не отримано підписаного власником примірника акта перевірки та/або зауважень чи заперечень до нього, представник державного органу приватизації робить запис про неявку власника для здійснення перевірки у третьому примірнику акта.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України

Матеріали справи не містять доказів повідомлення відповідача про проведення перевірки, витребування від нього документів щодо виконання умов договору, а також доказів поштового відправлення останньому акту про проведену перевірку, що свідчить про те, що акт перевірки від 03.08.2017 р. не може слугувати належним доказом встановлення обставин невиконання відповідачем умов договору № 582 від 07.08.2015 р.

Не може погодитися судова колегія й з твердженням скаржника про порушення відповідачем умов договору шляхом подання декларації про початок підготовчих робіт щодо реконструкції на обєкті приватизації шляхом його забудови. Зазначені обставини не є предметом договору купівлі-продажу, виходять за межі предмету доказування по даній справі, є самовільними діями відповідача та складають окреме правопорушення, а тому поновлення прав позивача повинно відбуватися в іншому провадженні.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення господарського суду Одеської області відповідає обставинам справи та вимогам закону, а тому підстав для його скасування чи зміни не вбачається.

Керуючись ст.ст. 240, 275-283 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління ОСОБА_1 обласної ради з майнових відносин залишити без задоволення, а рішення господарського суду Одеської області від 11.12.2017 р. по справі № 916/2638/17 без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено 26.01.2018

Головуючий суддя В.В. Лашин

Суддя В.І. Жеков

Суддя Л.В. Лавриненко