Суд
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2018 року

м. Київ

справа № 907/485/16

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Булгакової І.В. (головуючий), Львова Б.Ю. і Пількова К.М.,

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації "Закарпатгаз",

відповідач - фізична особа - підприємець Медвідь Михайло Андрійович,

розглянув касаційну скаргу публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Закарпатгаз"

на рішення господарського суду Закарпатської області від 06.06.2017 (головуючий: Васьковський О.В., судді: Йосипчук О.С., Ремецькі О.Ф.)

та постанову Львівського апеляційного господарського суду від 18.09.2017 (головуючий: Зварич О.В., судді: Дубник О.П., Скрипчук О.С.)

у справі № 907/485/16

за позовом публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Закарпатгаз" (далі - ПАТ по газопостачанню та газифікації "Закарпатгаз")

до фізичної особи - підприємця Медвідь Михайла Андрійовича (далі - ФОП Медвідь М.А.)

про стягнення 386 644,22 грн.

За результатами розгляду касаційної скарги Касаційний господарський суд

ВСТАНОВИВ:

ПАТ по газопостачанню та газифікації "Закарпатгаз" (далі - позивач) звернулося до господарського суду Закарпатської області з позовом до ФОП Медвідь М.А. (далі- відповідач) про стягнення 386 644,22 грн. компенсації вартості перерахованих обсягів природного газу (завданих збитків).

Позовна заява мотивована тим, що 30.03.2016 працівниками позивача під час контрольного огляду вузла обліку на об'єкті відповідача "ІНФОРМАЦІЯ_1", яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, виявлено та зафіксовано порушення на ринку природного газу, яке кваліфікується як несанкціонований відбір природного газу, а саме: несанкціоноване відновлення газоспоживання та несанкціоноване підключення газових приладів (хлібопекарської печі, яка була попередньо від'єднана від системи газопостачання), внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку). Таким чином, на думку позивача, відповідачем порушено підпункт 5 пункту 7.4 Типового договору розподілу природного газу, відповідно до якого відповідач, як споживач, взяв на себе зобов'язання не допускати несанкціонованого відбору природного газу. У зв'язку з чим, відповідач повинен компенсувати позивачу вартість необлікованих перерахованих об'ємів (обсягів) природного газу (завдані збитки) за номінальною потужністю газоспоживчого обладнання за період з дня останнього контрольного огляду вузла обліку (акт обстеження від 19.10.2015) до дня усунення порушення (акт від 01.04.2016 про опломбування печі).

Рішенням господарського суду Закарпатської області від 06.06.2017 у справі № 907/485/16, яке залишено без змін постановою Львівського апеляційного господарського суду від 18.09.2017, у задоволенні позову відмовлено.

Судові рішення попередніх інстанцій мотивовано тим, що позивачем не доведено наявності складу цивільного правопорушення в діях відповідача, а саме: протиправної поведінки відповідача (здійснення останнім несанкціонованого відбору [споживання] природного газу), причинно-наслідкового зв'язку між завданими збитками та поведінкою відповідача, вини останнього.

Позивач, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить суд касаційної інстанції судові акти попередніх інстанцій зі справи скасувати, а справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції. Так, згідно з доводами позивача, викладеними у касаційній скарзі, судами попередніх інстанцій у вирішенні спору не враховано того, що:

- складений Акт про порушення від 30.03.2016 № 726 підписаний трьома представниками позивача та його додатками є фото - і відеофіксація. Відомості про відсутність встановлених пломб зафіксовано на фото (додаток 1 до Акта) та відеозаписі (додаток 2 до Акта). На даних фото- та відеозаписі чітко видно відсутність на запірному крані раніше встановлених пломб та вільний доступ споживача до несанкціонованого споживання природного газу. У відеозаписі також зафіксовано те, що під час складання акту про порушення працівники позивача, які виявили порушення, з'ясовували у відповідача причини відсутності пломб в ході розмови, проте пояснень споживача не отримали. Відеозапис та фотоматеріали судами попередніх інстанцій не досліджувалися, у судових рішенням відсутнє посилання про здійснення їх дослідження та оцінки судами;

- судом апеляційної інстанції неправильно було визначено у мотивувальній частині постанови предмет спору (з посиланням на хлібопекарську піч "Mive ideal" макс. потужністю 6,0 м.куб/год, у той час як даний спір стосується самовільно приєднаної відповідачем [за допомогою гумового шлангу] печі потужністю 8,7 м.куб/год. [що була від'єднана та опломбована у 2012 році та 2014 році]);

- неналежне визначення апеляційним судом предмета спору потягло за собою порушення приписів статей 4, 42, 43, 47, 32, 33, 34, 37, 43 Господарського процесуального кодексу України;

- відмовляючи у задоволенні позову, суди попередніх інстанцій не надали належну та об'єктивну оцінку фактичним обставинам справи, а також тим доказам, що надані позивачем, та які, на думку позивача, підтверджують факт вчинення відповідачем порушення на ринку природного газу, внаслідок чого зробили безпідставні та необґрунтовані висновки про недоведеність позивачем наявності всіх чотирьох елементів складу правопорушення, необхідних для стягнення збитків.

Відзив на касаційну скаргу не надходив.

Розгляд касаційної скарги ПАТ по газопостачанню та газифікації "Закарпатгаз" здійснено судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи, у відповідності до частини четвертої статті 301 Господарського процесуального кодексу України.

Перевіривши на підставі встановлених попередніми судовими інстанціями обставин справи правильність застосування ними норм матеріального та процесуального права, Касаційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги з огляду на таке.

Місцевим та апеляційним господарськими судами у справі, зокрема, встановлено, що:

- 01.07.2015 товариством з обмеженою відповідальністю "Закарпатгаз Збут" як Постачальником, ПАТ по газопостачанню та газифікації "Закарпатгаз" як Газорозподільним підприємством та ФОП Медвідь М.А. як Споживачем укладено договір на постачання природного газу за регульованим тарифом № 17-ПРк-146-М/2015 (далі - Договір-1), відповідно до умов якого Постачальник постачає природний газ Споживачеві в обсягах і в порядку, передбачених договором для забезпечення потреб Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість газу і наданих послуг у розмірах, строках, порядку та на умовах, передбачених договором;

- у додатку 1 до Договору-1 "Перелік комерційних вузлів обліку газу та газоспоживного обладнання" (ІНФОРМАЦІЯ_1, АДРЕСА_1) значаться:

хлібопекарська піч-55 - 1 шт., номінальні втрати газу на прилад - 6,0 м3/год, тип приладу обліку газу: Меtrіх-U № G6 00245814 пов. 05.12.12, режим роботи споживача - 24 год./доб., витрата газу приладом за добу - 144 м3;

веретта-11 - 1 шт., номінальні втрати газу на прилад - 1,330 м3/год, тип приладу обліку газу: Меtrіх-U № G6 00245814 пов. 05.12.12, режим роботи споживача - 12год./доб., витрата газу приладом за добу - 15,96 м3;

- у 2016 році товариством з обмеженою відповідальністю "Закарпатгаз Збут" як Постачальником та ФОП Медвідь М.А. як Споживачем укладено договір на постачання природного газу для потреб непобутових споживачів за № 11414MR8HRВРO16 (далі - Договір-2), відповідно до умов якого Постачальник зобов'язується передати у власність Споживачу у 2016 році природний газ, а Споживач зобов'язується прийняти та оплатити вартість газу у розмірах, строки та порядку, що визначені договором;

- відповідно до пункту 1.2 Договору -2 річний плановий обсяг постачання газу - до 25500 тис. м3;

- згідно з пунктами 1.2 та 1.5 наведених договорів передача газу здійснюється на межах балансової належності об'єктів Споживача, відповідно до актів розмежування ділянок обслуговування. Перелік комерційних вузлів газу та газоспоживного обладнання визначається сторонами в додатку 1 до Договору;

- відповідно до пункту 3.2 Договору -2 ціна газу становить 6490,3034 грн. за 1000 м3, крім того ПДВ - 1298,06 грн., всього з ПДВ - 7788,364 грн.

- згідно з пунктом 11.1 Договору -2 даний договір набирає чинності з дати його підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення їх підписів печатками (за наявності) сторін, і діє в частині постачання газу з 01.01.2016 до 31.12.2016, а в частині проведення розрахунків - до їх повного здійснення;

- 01.01.2016 ФОП Медвідь М.А. на підставі заяви-приєднання № 09424MR8HRBPO16 приєднався до умов договору розподілу природного газу (для споживача, що не є побутовим) з додатками, за умовами якого оператор ГРМ зобов'язується надати споживачу послугу з розподілу природного газу, а споживач зобов'язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим договором (пункт 2.1 Типового договору);

- пунктами 2.3, 8.1 Типового договору розподілу природного газу передбачено, що при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватись Законом України "Про ринок природного газу" та Кодексом газоросподільних систем. За невиконання або неналежне виконання своїх зобов'язань за цим договором сторони несуть відповідальність згідно з цим договором та чинним законодавством України;

- згідно з пунктом 3.3 Типового договору споживач, що не є побутовим, зобов'язаний самостійно контролювати власне газоспоживання та для недопущення перевищення підтвердженого обсягу природного газу здійснити разом зі своїм постачальником заходи з коригування в установленому порядку підтвердженого обсягу або заходи із самостійного та завчасного обмеження (припинення) власного газоспоживання.

- згідно з підпунктом 5 пункту 7.4 Типового договору споживач зобов'язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу;

- відповідно до підписаного сторонами акту обстеження газопроводу та експлуатації газового обладнання від 10.09.2012 на об'єкті споживача (АДРЕСА_1) при проведенні обстеження дотримання вимог "Правил експлуатації споруджень газопостачання та побутових газових приладів" опломбовано кран на допоміжній хлібопекарській печі "Mive" (№ пл. 56214205);

- 25.09.2014 представниками газового господарства та відповідачем складено акт обстеження газовикористовуючого обладнання та приладів обліку підприємств-споживачів природного газу за № 1805, в якому зафіксовано наявність цілісної пломби на непрацюючій хлібопечі (№ пл. 56214205). Крім того, додатково опломбовано кран до непрацюючої (не зареєстрованої) хлібопечі (№ пл. С 17008315);

- 30.03.2016 представниками газового господарства проведено обстеження газовикористовуючого обладнання та приладів обліку на об'єкті споживача - ФОП Медвідь М.А. за адресою: АДРЕСА_1, про що складено акт № 725, в якому зазначено, що на раніше від'єднану хлібопекарську піч самовільно відновлено газопостачання. Представник споживача від підпису відмовився;

- 30.03.2016 представниками позивача складено акт про порушення № 726 на об'єкті відповідача "ІНФОРМАЦІЯ_1", який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, відповідно до якого встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: несанкціоноване відновлення газоспоживання та несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку). Також в Акті зазначено про те, що на вказаному об'єкті виявлено самовільне підключення хлібопекарської печі, що раніше була відключена механічним шляхом. Внаслідок зазначеного підключення сумарна номінальна потужність газоспоживчих приладів перевищує діапазон обчислення лічильника. Підключення здійснено на місці механічного від'єднання через шланг, закріплений металевим хомутом;

- на підставі вищевказаних актів комісією позивача складено протокол за результатами розгляду справи від 09.06.2016 № 69 (короткий зміст справи - незареєстроване газоспоживче обладнання, сумарна потужність якого не відповідає типорозміру лічильника) та вирішено: здійснити відповідачу нарахування за період з 19.10.2015 по 01.04.2016 по номінальній потужності неопломбованого газоспоживчого обладнання, у зв'язку з незареєстрованим газоспоживчим обладнанням, сумарна потужність якого не відповідає типорозміру лічильника і затвердити технічний розрахунок;

- відповідно до здійсненого позивачем розрахунку вартість газу, спожитого неопломбованим обладнанням відповідача, складає 386 644,22 грн.;

- 21.07.2016 позивач звернувся до відповідача з листом, у додатку до якого міститься договір на відшкодування вартості втрат природного газу від 30.06.2016 (для підписання) та рахунок на оплату від 30.06.2016 № 000023171 на суму 386 644,22 грн.;

- відповідачем виставлений рахунок не оплачений.

Причиною виникнення спору зі справи стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для стягнення з відповідача на користь позивача компенсації вартості перерахованих обсягів природного газу (завданих збитків), у заявленій позивачем до стягнення сумі (386 644,22 грн.).

Відповідно до частин першої та другої статті 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Згідно з приписами частин першої - третьої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

У відповідності до статті 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Приписами статті 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

У відповідності до статті 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків та моральної шкоди.

Згідно зі статтею 224 Господарського кодексу України (далі - ГК України) учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відповідно до частини першої статті 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються:

вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства;

додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною;

неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною;

матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем, який затверджений постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 24941 (далі - Кодекс газорозподільних систем), договір на приєднання до газорозподільної системи/договір на приєднання - це письмова угода між оператором газорозподільної системи та замовником послуги з приєднання, яка укладається відповідно до вимог розділу V та за формою, наведеною в цьому Кодексі, визначає їх правовідносини під час виконання приєднання об'єкта замовника до газорозподільної системи, яка на законних підставах перебуває у власності чи користуванні (у тому числі в експлуатації) оператора газорозподільної системи;

несанкціоноване відновлення газоспоживання - це виявлений після складання акта про припинення розподілу природного газу (газопостачання) та/або пломбування запірних пристроїв чи встановлення інвентарної заглушки факт несанкціонованого втручання в роботу газорозподільної системи, в тому числі шляхом зривання або пошкодження пломб на запірних пристроях, засувках на вводі на об'єкт споживача, пошкодження або зняття інвентарних заглушок тощо, внаслідок чого здійснюється чи є можливість несанкціонованого відбору природного газу на об'єкті споживача (окремих його газових приладах чи пристроях), у тому числі поза обліком;

несанкціоноване підключення газових приладів - це самовільне під'єднання споживачем газових приладів чи пристроїв (устаткування) на об'єкті, який обліковується за нормами споживання, або внаслідок під'єднання яких перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку);

оператор газорозподільної системи (далі - Оператор ГРМ) - це суб'єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління.

Згідно з приписами пунктів 1 та 7 глави 9 розділу X Кодексу газорозподільних систем суміжні суб'єкти ринку природного газу, зокрема Оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об'єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо:

1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору;

2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання;

3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб;

4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу;

5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним ВОГ, візуального обстеження способів монтажу і обв'язки газового та газорегулюючого обладнання;

6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

Оператор ГРМ повинен здійснювати контрольний огляд вузла обліку у строки, визначені цим Кодексом.

У разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про:

1) пошкодження пломб;

2) пошкодження ЗВТ (лічильника газу);

3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об'єму газу;

4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору;

5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ;

6) наявність несанкціонованого газопроводу;

7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

Розрахунок необлікованого або облікованого частково об'єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі XI цього Кодексу.

У відповідності до пункту 1 глави 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об'ємів (обсягів) природного газу, належать:

1) наявність несанкціонованого газопроводу;

2) несанкціоноване відновлення газоспоживання;

3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу);

4) несанкціоноване підключення газових приладів на об'єкті споживача, який обліковується за нормами споживання;

5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку);

6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу.

Згідно з пунктом 3 глави 4 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення комерційного ВОГ (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку), розрахунок об'єму необлікованого природного газу здійснюється за номінальною потужністю газового обладнання за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

Відповідно до пунктів 1 та 2 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу.

Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення.

У відповідності до пунктів 4-8 зазначеної глави розділу XI Кодексу газорозподільних систем, у разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення він вважається дійсним, якщо його підписали:

або більше одного представника Оператора ГРМ, а відмова споживача (несанкціонованого споживача) від підпису акта про порушення підтверджується відеозйомкою;

або представник Оператора ГРМ та одна незаінтересована особа (представника власника/користувача, на території чи об'єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення цієї особи.

У разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення про це робиться відмітка в обох примірниках акта про порушення, один з яких надсилається споживачу (несанкціонованому споживачу) рекомендованим поштовим відправленням.

Споживач (несанкціонований споживач) та представники Оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення.

У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються.

У разі визнання споживачем (несанкціонованим споживачем) факту умисного пошкодження ним пломби/ЗВТ (лічильника газу), про що окремо зазначається в акті про порушення, заходи з проведення експертизи чи позачергової або експертної повірки не проводяться.

На дату складання акта про порушення представник Оператора ГРМ забезпечує усунення виявленого порушення, про що в акті про порушення робиться відповідний запис. У разі неможливості усунути порушення на дату складання акта про порушення (відсутні відповідні засоби чи повноваження) представник Оператора ГРМ робить відповідний запис в акті про порушення та надалі забезпечує контроль за усуненням порушення, що підтверджується окремо складеним актом про усунення порушення.

Під час складання акта про порушення, акта про усунення порушення, акта про припинення/відновлення газопостачання тощо представниками Оператора ГРМ обов'язково фіксуються та зазначаються у вищезазначених актах показання лічильника газу (ЗВТ), за винятком випадків відмови у доступі до об'єкта споживача, де розташований лічильник газу (ЗВТ).

Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.

Згідно з пунктами 10-12 вказаної глави розділу XI Кодексу газорозподільних систем споживач (несанкціонований споживач) зобов'язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення.

За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи.

У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі.

За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.

При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості.

При складанні акта-розрахунку враховується, зокрема, таке: розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу.

Вартість необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу, яка пред'являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі.

Якщо об'єм та/або вартість необлікованого (донарахованого) природного газу буде оскаржуватися споживачем (несанкціонованим споживачем) у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об'єм природного газу не вважається простроченою.

Відповідно до статті 33 ГПК України (в редакції до 03.10.2017) кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Згідно з приписами статті 34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

У відповідності до статті 43 ГПК України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Касаційний господарський суд погоджується з позицією судів попередніх інстанцій про недоведеність позивачем складу цивільного правопорушення в діях відповідача, зокрема, з огляду на встановлені судами обставини щодо: несправності печі, про яку зазначено в Акті про порушення від 30.03.2016 та перебування газової труби у заглушеному стані; недоведеності позивачем факту зняття (зриву) відповідачем пломб, що були встановлені на газовому крані непрацюючої печі; відсутності перевищення відповідачем договірних обсягів постачання природного газу (що могло б мати місце, за умови підключення відповідачем відповідної хлібопекарської печі); відсутності технічних документів на вказану піч, які б підтверджували її номінальну потужність у розмірі 8,7 м.куб/год. Враховуючи викладене, суди попередніх інстанцій дійшли неспростовного висновку про недоведеність позивачем здійснення відповідачем несанкціонованого відбору природного газу (про що зазначає позивач), відсутність складу цивільного правопорушення в діях відповідача, відповідно, відсутність підстав для задоволення позову про стягнення з відповідача компенсації вартості перерахованих обсягів природного газу (завданих збитків).

Суд відхиляє аргумент позивача про те, що судами попередніх інстанцій не враховано та не досліджено того, що відсутність на запірному крані раніше встановлених пломб видно на фото - та відеоматеріалах, які є додатками до Акту про порушення. Так, судами попередніх інстанцій у вирішенні спору було досліджено складений позивачем Акт про порушення від 30.03.2016 № 726, відповідно до якого зафіксовано порушення на об'єкті відповідача Кодексу газорозподільних систем, а саме: несанкціоноване відновлення газоспоживання та несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку. Згідно з Актом про порушення на вказаному об'єкті виявлено самовільне підключення хлібопекарської печі, що раніше була відключена механічним шляхом. Внаслідок зазначеного підключення сумарна номінальна потужність газоспоживчих приладів перевищує діапазон обчислення лічильника; підключення здійснено на місці механічного від'єднання через шланг, закріплений металевим хомутом. Водночас, як встановлено судами попередніх інстанцій, документального підтвердження зняття, пошкодження, зриву пломб № пл 56214205, № пл 17008315 на газопроводі (про що зазначає позивач) не надано.

У даному випадку, позивач намагається перекласти на суд доведення тих обставин, на які він посилається як на підставу своїх вимог. Так, саме на позивача покладається обов'язок фіксації факту порушення, у випадку його виявлення (у тому числі, фіксації зриву або пошкодження пломб на запірних пристроях, якщо останнє мало місце). У той час як позивач, без наведення відповідної інформації у Акті про порушення, з посиланням виключно на речові докази - фото - та відеофіксацію (які, без фіксації відповідного порушення у акті про порушення, не мають самостійного доказового значення, оскільки суть фото - та відеофіксації полягає саме у підтвердженні викладеної в акті про порушення інформації), намагається перекласти на суд здійснення фіксації факту можливого порушення (зриву чи зняття пломб), що прямо суперечить приписам статей 32, 33, 34 ГПК України.

Посилання позивача на те, що суд апеляційної інстанції у мотивувальній частині постанови неправильно зазначив предмет спору (з посиланням на несанкціоноване підключення відповідачем іншої печі, а не тієї, про яку зазначав у позові позивач та щодо несанкціонованого підключення якої складено Акт про порушення від 30.03.2016) заслуговує на увагу, проте, Касаційний господарський суд враховує, що не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань. Неправильне зазначення предмета спору у мотивувальній частині постанови не вплинуло в цілому на правильність вирішення спору судом апеляційної інстанції і не потягло за собою зміну чи скасування законного і справедливого рішення суду першої інстанції.

Аргумент позивача про те, що суди попередніх інстанцій не надали належну та об'єктивну оцінку фактичним обставинам справи, а також тим доказам, що надані позивачем, та які підтверджують факт вчинення відповідачем порушення на ринку природного газу, спростовується змістом судових рішень та здійсненим судами всебічним, повним та об'єктивним розглядом всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається.

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на викладене, Касаційний господарський суд дійшов висновку про необхідність залишити касаційну скаргу позивача без задоволення, а судові рішення першої та апеляційної інстанцій - без змін, як таких, що ухвалені з додержанням норм матеріального та процесуального права (статей 22, 526, 610, 611 ЦК України, статті 224, 225 ГК України, статей 33, 34, 43 ГПК України, Кодексу газорозподільних систем).

У зв'язку з тим, що суд відмовляє у задоволенні касаційної скарги та залишає без змін раніше ухвалені судові рішення, а також враховуючи те, що учасники справи не подавали заяв про розподіл судових витрат, понесених у зв'язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, суд покладає на скаржника витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Керуючись статтями 308, 309, 315 Господарського процесуального кодексу України, Касаційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Закарпатгаз" залишити без задоволення, а рішення господарського суду Закарпатської області від 06.06.2017 та постанову Львівського апеляційного господарського суду від 18.09.2017 у справі № 907/485/16 - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя І. Булгакова

Суддя Б. Львов

Суддя К. Пільков