ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2018 рокуСправа № 923/1013/17
Колегія суддів Одеського апеляційного господарського суду у складі:

Головуючий суддя: В.В.Лашин

судді: К.В. Богатир

ОСОБА_1

При секретарі А.В. Безпалюку

Представники сторін в судове засідання не зявилися.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго"

на рішення господарського суду Херсонської області від 21.11.2017

у справі № 923/1013/17

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Співдружність"

до Приватного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго",

про скасування оперативно-господарської санкції,

суддя суду першої інстанції: ОСОБА_2

час та місце прийняття судового рішення: 21.11.2017 р., м. Херсон, вул.. Театральна 18, Господарський суд Херсонської області, зал судових засідань №322

В судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення

повне рішення складено 27.11.2017

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2017 року товариство з обмеженою відповідальністю «Агро-Співдружність» (у наступному за текстом ТОВ «Агро-Співдружність») звернулося до господарського суду Херсонської області з позовом до приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (в подальшому - ПрАТ ЕК «Херсонобленерго») про скасування оперативно-господарської санкції, застосованої відповідачем у формі рішення, оформленого протоколом № 62 від 17.10.2017 р. засідання комісії з розгляду акту про порушення позивачем ОСОБА_3 користування електричною енергією, про донарахування і сплату за недораховану електроенергію 220 235,86 грн. та 390 грн. за проведення експертизи.

Рішенням господарського суду Херсонської області від 21 листопада 2017 року (суддя Гридасов Ю.АВ.) позовні вимоги задоволені. З відповідача на користь позивача стягнуто 1600 грн. судового збору.

Не погоджуючись з цим рішенням, ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» в апеляційній скарзі просить його скасувати й постановити нове, яким у задоволенні позову відмовити, посилаючись на неповне з'ясування місцевим господарським судом обставин, що мають значення для справи, оскільки єдиною підставою задоволення позовних вимог стало те, що відповідачем не доведено належними доказами факту встановлення а передачі на збереження позивачу індикатора впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів. Однак актом від 12.09.2017 р. про порушення позивачем ОСОБА_3 користування електричною енергією, виявлено не фіксацію магнітного поля індикатором впливу магнітного поля, встановленого на лічильнику, а виявлено вплив електромагнітного поля, зафіксований завдяки програмному забезпеченню лічильника НІК 2303 АРП1.

Представники сторін з належно оформленими повноваженнями в судове засідання не зявились, про день, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлені належним чином у зв'язку з чим судове засідання у режимі відеоконференції не відбулось, та було продовжено колегією суддів у загальному режимі за відсутності сторін по справі.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та перевіривши правильність застосування господарським судом норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 11 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки.

Згідно із ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Частиною 1 статті 275 Господарського кодексу України (в подальшому ГК України) визначено, що за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу.

Правовідносини з приводу користування електричною енергією регулюються, зокрема, нормами ОСОБА_3 користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 р. № 28 (в подальшому за текстом ПКЕЕ), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 р. № 562.

Підпунктом 9 пункту 10.2 ПКЕЕ визначено, що споживач зобовязаний забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку.

У відповідності до п. 3.3 ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Згідно до п. 6.40 ПКЕЕ в разі виявлення представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.

В разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень ОСОБА_3 або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт про порушення. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих ОСОБА_3 і вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень (пункт 6.41 ПКЕЕ).

У відповідності до п. 2.1 Методики від 04.05.2006 р. № 562 вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення, зокрема, таких порушень ПКЕЕ: а) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо) (пп. 3 п. 2.1 Методики); б) пошкодження або відсутності пломб на приладах обліку, що враховують обсяг електричної енергії, переданої мережами споживача (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному ПКЕЕ), пошкодження зазначених приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (пп. 4 п. 2.1 Методики).

Пунктом 4.1 Методики встановлено, що акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій (п. 4.5 Методики від 04.05.2006 р. № 562).

Відповідно до частини першої статті 216 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Частинами 1, 2 статті 235 названого Кодексу встановлено, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку.

У разі незгоди із застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції (частина друга статті 237 ГК України).

Згідно із п. 6.42 ПКЕЕ саме на підставі акта про порушення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачеві. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Якщо ж споживач не згоден з самим фактом порушення, він має право заявити вимоги щодо скасування відповідного рішення комісії енергопостачальника, яким нараховується сума до сплати.

За змістом ст. 55 Конституції України, ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права та інтересу в разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Як вбачається з матеріалів справи, 15 квітня 2005 року між відкритим акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (правонаступником якого є ПрАТ ЕК «Херсонобленерго», Постачальник) та ТОВ «Агро-Співдружність» (Споживач) укладено договір про постачання електричної енергії № 4522, за умовами якого Постачальник зобовязався постачати Споживачу електроенергію в обсягах, визначених відповідно до розділу 5, з урахуванням умов розділу 6 цього договору та з урахуванням його особливих споживчих якостей та фізико-технічних характеристик. Споживач зобовязався дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 договору і порядку та режиму роботи електронагрівальних установок (п.п. 2.1, 2.1.1, 2.1.2, 2.2.2-2.2.1 договору). При цьому, сторонами узгоджено, що під час виконання умов договору, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, керуватись чинним законодавством України, зокрема ПКЕЕ.

Розділом 4 договору про постачання електричної енергії визначена відповідальність сторін.

Так, Споживач сплачує Постачальнику вартість електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх виконання (згідно з Методикою, затвердженою НКРЕ), у разі таких дій Споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку (п. 4.2.3 договору № 4522 від 15.04.2005 р.).

Пунктом 7.1 договору передбачено, що у разі порушення Споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником розрахунковим способом згідно «Методики обчислення обсягу електричною енергією, недорахованої у наслідок порушення споживачем - юридичною особою ОСОБА_3 користування електричною енергією», затвердженої відповідною постановою НКРЕ України.

12 вересня 2016 року представниками Генічеського РЕЗ і ЕМ ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» було складено акти про заміну приладів обліку № 172452 і про опломбування та збереження пломб № 00165883, за якими новий лічильник типу NIК 2303 L АРП1 № 8049724 було встановлено позивачу та опломбовано.

15 серпня 2017 року ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» під час проведення перевірки ТОВ «Агро-Співдружність» складений акт про порушення № 131146, яким встановлено порушення позивачем пп. 3.2, 3.3, 6.40, 10.2 ПКЕЕ, а саме: на лічильнику типу NIК 2303 L АРП1 № 8049724, повірка 2016 року, виявлено на табло приладу обліку індикацію «error radio», що свідчить про вплив на лічильник електричним радіо полем. При цьому, перелік струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної енергії, та режим роботи встановити не вдалося внаслідок ненадання паспортних даних електроустановок, а тому потужність визначено відповідно до умов договору 70 кВт, час роботи струмоприймачів -цілодобово, без вихідних.

В паспорті лічильника електроенергії NIК 2303 L АРП1 № 8049724 зазначено, що при наведенні на кожух лічильника магнітного поля величиною 100 мТл спрацьовує датчик магнітного поля, після 3 секунд на електронному дисплеї з'являється повідомлення «Error МАГН». При впливі на лічильник електромагнітного поля напруженістю більше 10 В/м в діапазоні частот від 80 до 500 мГц спрацьовує датчик електромагнітного поля, після 3 секунд на дисплеї з'являється повідомлення «Error radio».

Прилад обліку типу NIК 2303 L АРП1 № 8049724 був направлений на експертизу до ПрАТ ЕК «Херсонобленерго». Відповідно до акту-повідомлення № 131146/4522 від 15.08.2017 р. про направлення на експертизу зазначеного лічильника електроенергії, позивач був запрошений на вищезазначену експертизу 22.08.2017 р. о 10:00, про що є відповідна відмітка про вручення.

Комісія ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» у складі головного метролога, інженерів та держповірника склали акт № 93/09 від 25.09.2017 р. про те, що магнітний індикатор М9613585, М9613580, М96113580, М9613586, конт 2667782 не пошкоджені; корпус та пломби не пошкоджені; метрологічні характеристики відповідають вимогам стандартів. Згідно роздруківки журналу подій зафіксовано спрацьовування датчика ЕМІ - 124 рази. Лічильник придатний до подальшої експлуатації.

17 жовтня 2017 року проведено засідання Комісії відповідача з розгляду актів про порушення ПКЕЕ, у присутності представника позивача. На підставі п. 2.6 Методики від 04.05.2006 р. № 562 проведено розрахунок по акту на суму 200 235,86 грн., у тому числі 33372,63 грн. ПДВ.

Супровідним листом від 17.10.2017 р. позивач отримав: копію протоколу засідання комісії № 62 від 17.10.2017 р., розрахунок по акту № 131153, рахунок по акту на суму 200 235,86 грн., у тому числі 33372,63 грн. ПДВ, рахунок за проведення експертизи 390 грн.

20 жовтня 2017 року ТОВ «Агро-Співдружність» звернулося з листом до заводу виробника електричного лічильника - ТОВ «НІК-Електроніка», в якому просив надати розгорнуту відповідь на питання: чи можливо встановити конкретні дні виникнення помилки «Error radio» на електролічильнику? В яких умовах це можливо зробити та що для цього потрібно? Чи вірно (коректно) працює, чи взагалі працює датчик радіохвиль (ЕМІ)? Які фактори впливають на виникнення/спрацювання датчика ЕМІ? Чи справний лічильник?

На вказаний запит 26 жовтня 2017 року отримано відповідь, відповідно до якої завод виробник пояснює, що дана модель лічильника не має внутрішнього годинника, який би дозволив встановити конкретні дні та час появлення помилки на табло лічильника «Error radio». На момент виходу з заводу лічильник відповідав вимогам ДСТ, проте завод виробник не виключає вірогідності того, що радіо датчик вийшов з ладу у процесі експлуатації. Однозначний висновок - можливо робити лише після обстеження на заводі-виробнику. Щодо причин спрацювання радіодатчика - може бути вплив електромагнітного поля частотою 80 МГц - 2 ГГц та напруженістю вище 10 В/м. Вказані характеристики має декілька мобільних телефонів або потужна техніка.

Проте, позивачем, після отримання відповіді заводу-виробника, не було направлено прилад обліку на дослідження та не встановлені конкретні причини спрацювання датчику.

Задовольняючи позовні вимоги, господарський суд виходив з того, що згідно до п. 2.1 Методики від 04.05.2006 р. № 562 фіксація впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів є належною лише у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу відповідного індикатора, тоді як відповідачем не доведено належними та допустимими доказами (в даному випадку актом про заміну приладів обліку і актом про опломбування № 172452 від 12.09.2016 р. щодо лічильнику типу NIК 2303 L АРП1 № 8049124) факту встановлення та передачі на збереження позивачу індикаторів впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів.

Однак судова колегія погодитися з цими висновками не може та вважає їх зробленими при неповному з'ясуванні усіх обставин справи в їх сукупності, що призвело до неправильного застосування до спірних правовідносин норм матеріального права.

Частиною 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до положень п. 6.40, 6.41 ПКЕЕ, п. 2.1, 4.1, 4.5 Методики від 04.05.2006 р. № 562 акт про порушення ПКЕЕ виступає у спірних правовідносинах доказом наявності факту правопорушення, за яким здійснюється донарахування обсягу та вартості недоврахованої електроенергії, а тому до його змісту, форми та порядку складення законодавством встановлені певні обовязкові умови його дійсності.

Дійсно, за приписами пункту 2.1 Методики від 04.05.2006 р. № 562 факт впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів може бути підтвердженим даними відповідних індикаторів, але при умові, що є підтвердження їх встановлення та передачі на збереження споживачу.

Згідно до п. 3.32 ПКЕЕ при пломбуванні та/або встановленні індикаторів та приладів обліку з вмонтованими індикаторами оформляється акт про пломбування та встановлення індикаторів. В акті про пломбування та встановлення індикаторів мають бути зазначені: місце встановлення кожної пломби та/або індикаторів, сторона, яка їх встановила, сторона, відповідальна за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб і індикаторів на них.

Однак у даному випадку було виявлено дію електромагнітного поля не індикатором (встановленим чи вмонтованим), а вплив електромагнітного поля, зафіксований завдяки програмному забезпеченню самого лічильника НІК 2303 АРП1 /а.с. 53, 91/, що передбачено його паспортними технічними характеристиками /а.с. 37/. При цьому, колегія суддів відмічає, що спрацювання датчика ЕМІ приладу обліку зафіксоване 124 рази, яке спростовує вірогідність дії мобільних телефонів.

Твердження ТОВ «Агро-Співдружність» про те, що йому не передавалося на збереження вмонтований індикатор спростовується актом № 00165883 від 12.09.2016 р. /а.с. 39/. Аналогічна правова позиція наведена й у постанові Вищого господарського суду України від 16.01.2017 р. у справі № 909/1183/15.

Одночасно з цим, судова колегія вважає помилковим зроблений відповідачем розрахунок оперативно-господарських санкцій на суму 200 235,86 грн. з ПДВ /а.с. 54/.

Пунктом 3.3 Методики від 04.05.2006 р. № 562 визначено, що якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Позивачем суду першої інстанції не доведено належним доказом (актом про проведені роботи з контрольного огляду згідно до п. 3.33 ПКЕЕ) час останнього контрольного огляду, тому ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» правомірно нарахувало оперативно-господарську санкцію за 6 місяців: з лютого по липень 2017 року.

Водночас, штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання (стаття 230 ГК України).

Частиною 1 статті 235 названого Кодексу визначено, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку.

Рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії є оперативно-господарською санкцією (постанова Верховного Суду України від 16 травня 2011 року у справі № 2-28/2397-2010).

Відповідно до пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України (далі - ПКУ) об'єктом оподаткування є операції платників податку з постачання товарів та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 названого Кодексу.

Згідно з пунктом 188.1 статті 188 ПКУ база оподаткування операцій з постачання товарів (послуг) визначається виходячи з їх договірної (контрактної) вартості, але не нижче звичайних цін, визначених відповідно до статті 39 ПКУ, з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб'єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів, крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів, і збору на обов'язкове державне пенсійне страхування на послуги стільникового рухомого зв'язку).

До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв'язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних та інфляційні, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов'язань.

Отже, за нормами Податкового кодексу України, якщо платежі класифікуються саме як штрафні санкції і не є частиною оплати вартості товарів/послуг, то суми таких штрафних санкцій не є обєктом оподаткування ПДВ.

Відповідна правова позиція відображена у постанові Вищого господарського суду України від 11 квітня 2017 року у справі № 904/121/16.

Відтак, відповідачем було неправомірно розраховано оперативно-господарську санкцію з включенням ПДВ.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення господарського суду Херсонської області підлягає скасуванню із постановленням нового судового рішення, яким позовні вимоги ТОВ «Агро-Співдружність» слід задовольнити частково: скасувати оперативно-господарську санкцію, застосовану ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» у формі рішення, оформленого протоколом № 62 від 17.10.2017 р. засідання комісії з розгляду акту про порушення позивачем ОСОБА_3 користування електричною енергією, про донарахування і сплату за недораховану електроенергію в частині включення до оперативно-господарської санкції 33372,63 грн. ПДВ.

Керуючись ст.ст. 240, 270-283 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» задовольнити частково, а рішення господарського суду Херсонської області від 21.11.2017 р. по справі № 923/1013/17 скасувати, позов задовольнити частково.

Скасувати оперативно-господарську санкцію, застосовану приватним акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (73000, Херсонська область, м. Херсон, вул. Пестеля, 5, ідентифікаційний код 05396638) у формі рішення, оформленого протоколом № 62 від 17.10.2017 р. засідання Комісії з розгляду акта про порушення товариством з обмеженою відповідальністю «Агро-Співдружність» (75510, Херсонська область, Генічеський район, с. Павлівка, вул. Шевченка, 145-Б, ідентифікаційний код 31880578) ОСОБА_3 користування електричною енергією, про донарахування і сплату за недовраховану електроенергію в частині включення до оперативно-господарської санкції 33372,63 грн. ПДВ.

У задоволенні позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Співдружність» щодо скасування оперативно-господарської санкції, застосованої приватним акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (73003, м. Херсон, вул. Пестеля, 5, ідентифікаційний код 05396638) у формі рішення, оформленого протоколом № 62 від 17.10.2017 р. засідання Комісії з розгляду акта про порушення товариством з обмеженою відповідальністю «Агро-Співдружність» (75510, Херсонська область, Генічеський район, с. Павлівка, вул. Шевченка, 145-Б, ідентифікаційний код 31880578) ОСОБА_3 користування електричною енергією, про донарахування і сплату за недовраховану електроенергію в сумі 166 863,23 грн. та 390 грн. за проведення експертизи відмовити.

Стягнути з приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (73003, м. Херсон, вул. Пестеля, 5, ідентифікаційний код 05396638) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Співдружність» (75510, Херсонська область, Генічеський район, с. Павлівка, вул. Шевченка, 145-Б, ідентифікаційний код 31880578) 266,72 грн. судового збору.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Співдружність» (75510, Херсонська область, Генічеський район, с. Павлівка, вул. Шевченка, 145-Б, ідентифікаційний код 31880578) на користь приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (73003, м. Херсон, вул. Пестеля, 5, ідентифікаційний код 05396638) 1466,61 грн. судового збору.

Доручити господарському суду Херсонської області видати відповідні накази.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено 12.01.2018.

Головуючий суддя: В.В. Лашин

Суддя К.В. Богатир

Суддя Т.А. Величко