КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"12" січня 2018 р. Справа№ 910/17838/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Коротун О.М.

Гаврилюка О.М.

за апеляційною скаргою Аграрного фонду на рішення Господарського суду міста Києва від 29.11.2017 (дата підписання повного тексту рішення - 11.12.2017)

у справі № 910/17838/17 (суддя - Якименко М.М.)

за позовом Державного підприємства "Новотроїцький елеватор" Державного агентства резерву України

до Аграрного фонду

про стягнення 1519372,01 грн.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 29.11.2017 позов задоволено. Стягнуто з Аграрного фонду на користь Державного підприємства "Новотроїцький елеватор" Державного агентства резерву України 1519372 грн. 01 коп. - заборгованості за договором складського зберігання, 22780 грн. 59 коп. - судового збору.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Аграрний фонд 20.12.2017 звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 29.11.2017 та прийняти нове - про відмову у задоволенні позовних вимог.

Одночасно апелянтом було подано заяву про відстрочення сплати судового збору у зв'язку з відсутністю фінансової можливості сплати судовий збір.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.01.2018 справу № 910/17838/17 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., судді: Гаврилюк О.М., Коротун О.М.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що наведена апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України з наступних підстав.

Згідно з редакцією Закону України "Про судовий збір", яка діяла на момент звернення відповідача з апеляційною скаргою, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

За змістом положень ст. 8 вказаного Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, за приписами зазначеної норми, звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин.

Виходячи зі змісту п. 12 Інформаційного листа Вищого господарського суду України від 25.08.2011 №01-061175/2011, єдиною підставою для відстрочення та звільнення судом від сплати судового збору є врахування ним майнового стану сторони.

Відповідно до п. 3.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" від 21.02.2013 № 7 єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, то самі лише обставини, пов'язані з відсутністю коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати. (Аналогічна правова позиція викладена в постановах Вищого господарського суду України від 05.03.2014р. по справі №902/1266/13 та від 28.10.2014 по справі № 910/9244/13).

Приписами вказаної статті передбачено, що здійснюючи свої конституційні обов'язки, господарські суди повинні дотримуватися принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Із нової редакції Закону України «Про судовий збір» випливає, що особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.

Втім, заявником не наведено та не подано доказів на підтвердження того, що матеріальне становище скаржника зміниться протягом визначеного процесуальним законом строку розгляду апеляційної скарги та він зможе сплатити судовий збір у встановленому розмірі. (Аналогічна правова позиція викладена в постанові Вищого господарського суду України від 20.11.2017 у справі № 6/160-3450)

Відповідно до нової редакції ГПК України (чинного з 15.12.2017), вищевикладене є підставою для залишення апеляційної скарги без руху і лише не усунення даного недоліку є підставою для її повернення.

Відповідно до вимог п. 4. ч. 3 ст. 258 ГПК України, до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Стаття 4 названого Закону (в новій редакції, яка була вже чинна на момент звернення апелянта) встановлює, що за подання апеляційної скарги на рішення суду розмір судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (станом на день звернення з апеляційною скаргою).

Разом з цим, вказаним Законом передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте, як зазначалось раніше, жодних доказів сплати судового збору апелянт до суду апеляційної інстанції не надав, натомість надав лише заяву про відстрочення сплати судового збору, в задоволенні якої було відмовлено судом апеляційної інстанції.

Приписами ч. 2 ст. 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Отже, наявні підстави для застосування судом апеляційної інстанції ч. 2 ст. 260 ГПК України та залишення без руху поданої апеляційної скарги.

З врахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, слід запропонувати апелянту сплатити судовий збір у встановленому відповідним законодавством розмірі 34170,89 грн (22780,59 * 150 % (з урахуванням того, що відповідач звернувся з апеляційною скаргою 20.12.2017)).

Керуючись ст. 8 Закону України "Про судовий збір", ст.ст. 174, 234, 258, 260, Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні заяви Аграрного Фонду про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 29.11.2017 у справі № 910/17838/17.

2. Апеляційну скаргу Аграрного Фонду на рішення Господарського суду міста Києва від 29.11.2017 у справі № 910/17838/17 - залишити без руху.

3. Роз'яснити Аграрному Фонду, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали особа має право усунути недоліки, надавши суду апеляційної інстанції докази, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 34170,89 грн шляхом подання відповідної заяви.

4. Попередити Аграрний Фонд, що у разі якщо не сплати судового збору та не подання до суду в зазначений строк, судом апеляційної інстанції буде таку апеляційну скаргу повернуто скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді О.М. Коротун

О.М. Гаврилюк