ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
УХВАЛА

"12" січня 2018 р.м. ХарківСправа № 922/3589/17

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жигалкіна І.П.

розглянувши клопотання Публічного акціонерного товариство "Всеукраїнський ОСОБА_1" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "ВіЕйБі Банк" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції

по матеріалам справи

за позовом 3 - я особа, яка не Публічного акціонерного товариства "Всеукраїнський ОСОБА_1", м. Київ заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, м. Київ.
до 3 - я особа, яка не Товариства з обмеженою відповідальністю "Дінас-Сервіс", м. Харків заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Науково-технічне приватне підприємство "Дінас", м. Харків
про стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Публічне акціонерне товариство "Всеукраїнський ОСОБА_1" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "ВіЕйБі Банк", звернувся до господарського суду Харківської області з позовною заявою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Дінас-Сервіс" (надалі - Відповідач) коштів по кредитному договору №124 від 15.06.2006 р.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 26.10.2017 р. прийнято позовну заяву до розгляду, порушено провадження у справі та призначено її розгляду.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, котрим ГПК України викладено в новій редакції.

У відповідності до п.п.9 п.1 Розділу XI Перехідних Положень ГПК України в новій редакції, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких порушено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Таким чином, подальший розгляд цієї справи відбувається за правилами, що передбачені новою редакцією ГПК України.

Так ухвалою суду від 19 грудня 2017 року призначено справу №922/3589/17 до розгляду в порядку загального позовного провадження, розпочато у справі №922/3589/17 підготовче провадження і призначено підготовче засідання на 18 січня 2018 року о 10 год. 45 хв.

11 січня 2018 року (вх. № 70) до суду від Позивача надійшло клопотання (електронною поштою) про забезпечення участі представника до розгляду справи в режимі відеоконференції, де визначити суд, що відповідатиме за проведення відеоконференції під час вищевказанного судового розгляду - Господарський суд міста Києва (01030, м. Київ, вул. Б.Хмельницького, 44-В) або Київський апеляційний адміністративному суді (01010, м. Київ, вул. Московська, 8, корп. 30).

Клопотання обґрунтоване неможливістю явки в судове засідання представника Позивача, як зазначає заявник, у зв'язку зі зниженням численності спеціалістів, відсутністю відділень та представників банку у регіоні, відсутності часу та грошових коштів на переїзд за межі м. Києва.

Дослідивши клопотання та матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» учасникам судового процесу на підставі рішення суду забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому процесуальним законом. Обов'язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Відповідно до ч.ч. 7, 8, 11 ст. 197 ГПК України (в редакції чинній з 15-го грудня 2017 року) - у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов'язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п'ять днів до відповідного судового засідання. Копія ухвали про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду негайно надсилається до суду, який зобов'язаний організувати її виконання, та особі, яка братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Відеоконференція, у якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи.

Так ч. 2 ст. 197 ГПК України визначено, що учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за пять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Разом з клопотанням про забезпечення участі представника Позивача до розгляду справи в режимі відеоконференції, що надійшло до суду 11 січня 2018 року (вх. № 70) електронною поштою не надано доказу направлення копії вищезазначеного клопотання іншим учасникам справи, а отже судом не може бути прийнято дане клопотання до розгляду.

Також суд вважає за доцільне зазначити наступне, що з норми статті 197 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом.

Тобто, постановляння ухвали про участь сторони в судовому засіданні у режимі відеоконференції є правом, а не обов'язком суду, що розглядає господарську справу. Проте, необхідність здійснення відеоконференції визначається з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров'я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов'язковою.

Причини, які вказує заявник у клопотанні щодо доцільності витрат коштів на поїздку, не є підставою для проведення відеоконференції.

До того ж, під час судового засідання особа, що бере участь у засіданні, встановлюється судом, що розглядає справу, за оригіналом документа, який пред'являється суду.

На думку суду, призначення судового засідання у режимі відеоконференції повинно здійснюватись у виключних випадках, коли за обєктивних причин учасник процесу не може брати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

До того ж, на деякі питання у суду може виникнути необхідність витребування у представників сторін письмових пояснень, надання яких у режимі відеоконференції є неможливим.

Також суд вважає, що проведення судового засідання у цій справі в режимі відеоконференції може значно ускладнити розгляд справи та збільшить час проведення судового засідання.

За наведених обставин, суд приходить до висновку щодо відмови у задовольнити клопотання від 11 січня 2018 року (вх. № 70), що надійшло електронною поштою про забезпечення участі представника Позивача до розгляду справи в режимі відеоконференції.

Керуючись ч.ч.7,8,11 ст. 197, ч. 1 п. 4 п.п. б ст. 234, ч. 2 ст. 235 ГПК України (в редакції чинній з 15.12.2017 року) суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариство "Всеукраїнський ОСОБА_1" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "ВіЕйБі Банк" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - відмовити.

Ухвалу підписано 12 січня 2018 року.

Суддя ОСОБА_2