ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

13.12.2017 Справа № 13/5005/17189/2011

За заявою фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича, м. Кривий Ріг

про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014

у справі

За позовом Прокурора Жовтневого району м. Кривого Рогу, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про стягнення 15 463, 94 грн.

Суддя Євстигнеєва Н.М.

Представники:

Від позивача: Чабарай К.В., довіреність №5/26-108 від 14 лютого 2017 року, головний спеціаліст відділу правового забезпечення юридичного управління виконкому міської ради; ОСОБА_3, довіреність №5/29-341 від 04 травня 2017 року, начальник відділу претензійно-позовної роботи юридичного управління виконкому міської ради

Від відповідача: Штефан В.О., посвідчення №209/07 дійсне до 27 жовтня 2019 року, помічник-консультант на громадських засадах народного депутату України Савченко Н.В.; ОСОБА_5, довіреність від 11 липня 2017 року, представник

В засіданні брали участь, прокурор: Міщук Н.П., посвідчення №029708 від 20 жовтня 2017 року, прокурор відділу прокуратури Дніпропетровської області

СУТЬ СПОРУ:

Прокурор Жовтневого району м. Кривого Рогу в інтересах держави в особі Криворізької міської ради звернувся до господарського суду з позовною заявою до фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про стягнення 15 463,94 грн. за договором оренди земельної ділянки б/н від 14.08.2009.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області (суддя Первушин Ю.Ю.) від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 позов задоволено, стягнуто з фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича на користь Криворізької міської ради заборгованості за договором оренди земельної ділянки у розмірі 13 796, 82 грн. та пеню у розмірі 636, 42 грн.; стягнуто з фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича в дохід Державного бюджету України в особі управління Державного казначейства у Жовтневому районі м. Дніпропетровська судовий збір у розмірі 1 411, 50 коп.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 19.11.2014 рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 залишено без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Постановою Вищого господарського суду України від 14.04.2015 постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 19.11.2014 у справі №13/5005/17189/2011 та рішення господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 залишено без змін.

18.07.2016 фізична особа - підприємець Штефан Владислав Олександрович звернувся до господарського суду Дніпропетровської області з заявою б/н від 13.07.2016 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011, в якій просить переглянути рішення господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 по справі №13/5005/17189/2011 у зв`язку з нововиявленими обставинами та скасувати його.

Крім того, в своїй заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами фізична особа - підприємець Штефан Владислав Олександрович, просить визнати причину пропуску процесуального строку на подачу заяви поважною та відновити цей строк.

Згідно автоматизованої системи розподілу заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами передано на розгляд судді Соловйовій А.Є.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 19.07.2016 поновлено строк на подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014, заяву фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 прийнято до розгляду та призначено її розгляд в судовому засіданні на 11.08.2016.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2016 (суддя Соловйова А.Є.) заяву фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 залишено без задоволення. Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 залишено без змін.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 02.11.2016 (Головуючий суддя: Подобєд І.М.) апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича - залишено без задоволення. Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2016 у справі №13/5005/17189/2011 - залишено без змін.

Постановою Вищого господарського суду України від 28.02.2017 касаційну скаргу фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича задоволено частково. Постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 02.11.2016 у справі №13/5005/17189/2011 - скасовано. Справу №13/5005/17189/2011 передано на розгляд до Дніпропетровського апеляційного господарського суду.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 21.06.2017 (Головуючий суддя: Широбокова Л.П.) апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2016 у справі №13/5005/17189/2011 - залишено без задоволення. Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2016 у справі №13/5005/17189/2011 - залишено без змін.

Постановою Вищого господарського суду України від 25.10.2017 касаційну скаргу фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича задоволено частково. Постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 21.06.2017 та ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2016 у справі №13/5005/17189/2011 - скасовано. Заяву фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про перегляд рішення за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 передано на новий розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.

Згідно протоколу автоматичного розподілу справ між суддями від 17 листопада 2017 року (вх. №4-9791/17) заяву фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011, передано на розгляд судді Євстигнеєвій Н.М.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 20.11.2017 прийнято до розгляду заяву фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 та призначено до розгляду в засіданні на 05.12.2017.

Представник заявника (відповідача) підтримує заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011, просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову у повному обсязі.

Заява про перегляд рішення за нововиявленими обставинами мотивована тим, що підставою для задоволення позову прокурора Жовтневого району м. Кривого Рогу став розрахунок, в основі якого є Довідка №1222 від 10.08.2010, яка в свою чергу має складатися на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, якого, як заявник дізнався з листа Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області вих. №Ш-3/0-13/6-16 від 22.01.2016, не виявилось та не існує.

Згідно наявних у справі документів прокурор та представник позивача заперечують проти задоволення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Прокурор зазначає, що обставини, викладені в листі Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області вих. №Ш-3/0-13/6-16 від 22.01.2016 не є нововиявленою обставиною для справи №13/5005/17189/2011, та не можуть бути підставою для перегляду рішення суду у даній справі.

Позивач зазначає, що правову оцінку законності та належності довідки №1222 про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 10.08.2010 надано при розгляді адміністративної справи №2а/0470/1550/12.

У судовому засіданні 05.12.2017 фізичною особою-підприємцем Штефан В.О. до початку розгляду заяви по суті заявлено усне клопотання про об'єднання заяв Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича від 21.08.2017 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011, яка передана на розгляд судді Юзікову С.Г. та заяви Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.07.2016, яка передана на розгляд судді Євстигнеєвої Н.М.

Позивач проти задоволення клопотання про об'єднання заяв заперечував.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.12.2017 відмовлено в задоволенні клопотання про об'єднання заяв Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича від 21.08.2017 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011, яка передана на розгляд судді Юзікову С.Г. та заяви Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.07.2016, яка передана на розгляд судді Євстигнеєвої Н.М. в одне провадження.

05.12.2017 Фізична особа-підприємець Штефан Владислав Олександрович надав письмові пояснення до заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами в яких зазначив, що, розглядаючи заяву про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, суди попередніх інстанцій помилково застосували поняття нового доказу, замість поняття нововиявленої обставини, мотивуючи це тим, що нововиявленими обставинами не можуть бути листи, накладні, розрахунки тощо, маючи на увазі лист Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області від 22.01.2016. В цьому листі Управлінням було надано відповідь щодо відсутності витягів з технічної документації нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка була затверджена рішенням Криворізької міської ради №3884 від 14.05.2010. Відповідач вважає помилковим посилання суду на те, що під час первісного розгляду даної справи обставина щодо відсутності витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки існувала, оскільки відповідачу було відомо про те, що розрахунок заборгованості з орендної плати за договором оренди земельної ділянки було здійснено Управлінням земельних ресурсів виконкому Криворізької міської ради саме на підставі Довідки Управління Держкомзему у м. Кривому Розі від 10.08.2010. Під час первісного розгляду даної справи по суті позивачем було сформовано твердження про те, що Довідка - це скорочений варіант витягу, на підставі якої і було здійснено розрахунок заборгованості з орендної плати за договором оренди земельної ділянки. Оскільки органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та Законами України, у відповідача не було підстав для сумніву у наданих позивачем доказів та підстав перевіряти їх законність. Відповідач зазначає, що про відсутність витягу з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки дізнався коли отримав відповідь Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області від 22.01.2016. Даний лист є підтвердженням існування нововиявленої обставини, яка і стала підставою звернення відповідача до суду із заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами. Нововиявленою обставиною є обставина відсутності між фізичною особою-підприємцем Штефаном В.О. та позивачем на підставі рішення Криворізької міської ради №3884 від 14.05.2010 будь-яких правовідносин. Дана обставина, за доводами заявника, не оцінювалась господарськими судами під час вирішення справи.

Криворізька міська рада, проти задоволення заяви заперечує та зазначає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є законним, обгрунтованим та прийнятим при повному з'ясуванні всіх обставин справи. Умовами договору оренди земельної ділянки, який укладено між позивачем та відповідачем, передбачена зміна розміру нормативної грошової оцінки на підставі вимог законодавства, яка проводиться без внесення змін та доповнень до цього договору (п.10), а розмір та сума орендної плати переглядається також без внесення змін до договору в разі зміни розмірів річної орендної плати за землю, базової вартості 1 кв.м. земель тощо. Відповідач вважає правомірним застосування до спірних правовідносин рішення Криворізької міської ради №3884 від 14.05.2010 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу". Зазначене рішення діяло більше трьох років, породило правовідносини, які доцільно зберегти, настання певних правових наслідків, в тому числі і щодо втрати чинності рішення, яким затверджено попередню грошову оцінку, діючу в м. Кривому Розі (рішення Криворізької міської ради від 22.12.2004 №2494), а тому рішення підлягає застосуванню при визначенні розміру орендної плати за період з 2010 року по 2013 рік включно. У ФОП Штефана В.О. виник обов'язок зі сплати орендної плати в розмірі, розрахованому відповідно до довідки про нормативну грошову оцінку земель ділянки від 10.08.2010 №1222, виданої на підставі рішення від 14.05.20110 №3884, що, на думку позивача, доводить помилковість тверджень відповідача про протиправність застосування зазначеної довідки, зокрема, в частині стягнення заборгованості по орендній платі за землю за період з червня 2010 року по червень 2011 року.

Прокурор відділу прокуратури Дніпропетровської області проти задоволення заяви про перегляд рішення господарського суду за нововиявленими обставинами заперечує.

13 грудня 2017 року відповідачем (заявником) надані письмові пояснення щодо нововиявленої обставини. В поясненнях відповідач зазначає, що нововиявленою обставиною є:

- відсутність існування правовідносин між відповідачем та позивачем (Криворізькою міською радою) на основі рішення Криворізької міської ради №3884 від 14.05.2010, оскільки здійснення цих правовідносин можливе лише на підставі рішення органу місцевого самоврядування, прийнятого у законний спосіб, договору та передбаченого законодавством документу (витягу);

- відсутність законних підстав для нарахування заборгованості та виникнення заборгованості, як такої, що підтверджено належними та допустимими доказами (листом Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області, вих. №34/032/6-16 від 22.01.2016 та ухвалою Вищого адміністративного суду України від 18.07.2017 по справі №2-а-423/10/0408, касаційне провадження К/800/17469/17).

В додаткових запереченнях на заяву про перегляд рішення господарського суду за нововиявленими обставинами (від 13.12.2017) Криворізька міська рада зазначає наступне:

- рішення Криворізької міської ради від 14.05.2010 року № 3884 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" визнано постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 01.11.2011 нечинним на майбутнє. Зазначене відповідає п.10.2. постанови пленуму Вищого адміністративного суду України №7 від 20.05.2013 "Про судове рішення в адміністративній справі". При цьому, рішення суб'єкта владних повноважень є нечинним, тобто втрачає чинність з певного моменту лише на майбутнє, якщо на підставі цього рішення виникли правовідносини, які доцільно зберегти. Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 26.02.2013 надано роз'яснення, яке фактично є відстроченням виконання рішення суду. Згідно цієї ухвали, дія рішення міської ради №3884 від 14.05.2010 може бути припинена тільки на бюджетний період з 2014 року. Рішення міської ради діяло протягом трьох років, породило правовідносини, які доцільно зберегти, потягло настання певних правових наслідків, а тому підлягає застосуванню при визначенні розміру орендної плати за спірний період. Спори з приводу оскарження рішень органу місцевого самоврядування не підвідомчі господарським судам, тому судові рішення по адміністративній справі №2а-423/10/0408 підлягають обов'язковому застосуванню. Чинним законодавством України не передбачені повноваження господарських судів надавати правову оцінку судовим рішенням, винесеним в рамках адміністративного судочинства;

- у зв'язку з поетапним впровадженням затвердженої нормативної грошової оцінки, Управлінню Держземагентства у Криворізькому районі Дніпропетровської області рекомендовано надавати юридичним та фізичним особам довідки про нормативну грошову оцінку земельних ділянок. Сама по собі довідка не тягне за собою будь-яких правових наслідків для відповідача по справі, є формою надання інформації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки;

- в постанові Вищого господарського суду України від 25.10.2017 вказано, що для того, щоб дійти висновку про наявність/відсутність нововиявлених обставин, місцевий господарський суд повинен ретельно проаналізувати обставини справи та докази, на яких вони грунтувались і стали підставою для ухвалення рішення про задоволення позовних вимог та співставити їх із заявленою відповідачем нововиявленою обставиною. Маючи на увазі, що за своєю правовою природою нововиявлені обставини є фактичними даними, які в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу рішення. Зазначена у заяві відповідача нововиявлена обставина жодним чином не спростовує факти покладені в основу рішення суду. Довідка Управління Держкомзему містить інформацію про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки у розмірі 1 627 128,00грн.

Заслухавши пояснення представників позивача, заявника (відповідача) та прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області, дослідивши наявні у справі докази, суд, -

В С Т А Н О В И В:

14.08.2009 між Криворізькою міською радою (орендодавець) та фізичною особою-підприємцем Штефаном Владиславом Олександровичем (орендар) укладений договір оренди земельної ділянки, зареєстрований у Криворізькому відділі Дніпропетровської регіональної філії державного підприємства "Центр державного земельного кадастру", про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 16.09.2009 року №87.

Відповідно до п. 1 договору, орендодавець на підставі рішення міської ради від 24.06.2009 року №3312 надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку житлової та громадської забудови для розміщення автостоянки та тимчасової споруди автостоянки яка знаходиться вул. Гутовського біля житлових будівників № 41 та № 57 у Довгинцівському районі м. Кривого Рогу.

В оренду передається земельна ділянка площею 0,6480 га за кадастровим номером земельної ділянки :04:223:0192 (п. 2 договору).

Згідно з п.6 договору його укладено на 3 роки. Після закінчення строку договору орендар, який належно виконував обов'язки відповідно до умов договору, має за інших рівних умов переважене право поновлення його на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за два місяця до закінчення строку дії Договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію.

Пунктом 7 договору встановлено, що річна орендна плата вноситься орендарем виключно у грошовій формі незалежно від результатів діяльності орендаря у трикратному розмірі земельного податку, що встановлюється Законом України "Про плату за землю", на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, ділянки виконаного Криворізьким міським управлінням земельних ресурсів, на рахунок Управління держказначейства у м. Кривого Розі № 0021 , у банку ГУДКУ в Дніпропетровській області, МФО 805012.

Орендна плата вноситься щомісячно протягом 30-ти календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного місяця. За неповний календарний місяць орендна плата сплачується за дні фактичного користування земельною ділянкою (п.9 договору).

Згідно з п. 10 договору, розмір нормативної грошової оцінки не є сталим і змінюється у зв'язку з проведенням її щорічної індексації та на підставі інших вимог діючого законодавства. Орендар самостійно зобов'язується щорічно відповідно до інформації Держкомзему про коефіцієнт індексації грошової оцінки земель, опублікований в засобах масової інформації, здійснювати індексацію грошової оцінки земельної ділянки.

Зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки та її індексація проводиться без внесення змін та доповнень до цього договору порядку та у випадках, передбачених законодавством України.

У пункті 12 договору встановлено, що розмір та сума орендної плати переглядається без внесення змін до цього Договору у разі:

- зміни умов господарювання, передбачених договором (включно зі зміною мети використання або цільового призначення земельної ділянки);

- зміни (збільшення або зменшення за рішенням міської ради) розмірів річної орендної плати за землю, базової вартості 1 кв. м. земель міста, розмірів земельного податку, підвищення цін та тарифів, у т.ч. внаслідок індексації;

- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини Орендаря, що підтверджується документами;

- в інших випадках, передбачених законодавством та цим договором.

Відповідно до п. 14 договору орендар самостійно обчислює суму орендної плати щороку за станом на 1 січня і до 1 лютого поточного року подає відповідному органу державної податкової служби за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою встановленою центральним податковим органом, з розбивкою річної суми рівними частинами за місяць.

Згідно з п. 15 договору земельна ділянка житлової та громадської забудови передається в оренду для розміщення тимчасової споруди автостоянки.

Відповідно п. 30 абзацу 1 п.п. а) договору орендодавець має право в односторонньому порядку збільшити розмір орендної плати у разі збільшення відповідно до законодавства України розміру земельного податку.

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області (суддя Первушин Ю.Ю.) від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011, яке залишено без змін постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 19.11.2014 та постановою Вищого господарського суду України від 14.04.2015 позов задоволено, стягнуто з фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича на користь Криворізької міської ради заборгованості за договором оренди земельної ділянки у розмірі 13 796, 82 грн. та пеню у розмірі 636,42 грн.; стягнуто з фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича в дохід Державного бюджету України в особі управління Державного казначейства у Жовтневому районі м. Дніпропетровська судовий збір у розмірі 1 411, 50 коп.

Під час розгляду справи судами встановлено, що відповідачу передано в строкове платне користування земельну ділянку для розміщення автостоянки та тимчасової споруди автостоянки яка знаходиться вул. Гутовського біля житлових будівників № 41 та № 57 у Довгинцівському районі м. Кривого Рогу (кадастровий номер земельної ділянки - :03:001:0222).

Річна орендна плата в період з червня 2010 року по червень 2011 року становила 38 600, 46 грн., а розмір щомісячного платежу становив 2969,27 грн., про що свідчить розрахунок Управління земельних ресурсів виконкому Криворізької міської ради (а.с. 8 Т.1).

Відповідно до рішення Криворізької міської ради від 14.05.2010 № 3884 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" базова вартість 1 кв.м. земель міста складає 240,05 грн. за кв.м.; застосування базової вартості 1 кв.м. земель міста буде здійснюватись в три етапи: - перший з 01.06.10 у розмірі 150 грн. за кв.м.; - термін впровадження другого і третього етапів будуть розглянуті міською радою за результатами розвитку господарського комплексу міста (а.с. 16 Т.1).

Відповідно до ст. 286.2. Податкового кодексу України платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов'язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Згідно з довідкою Управління Держкомзему у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №1222 від 10.08.2010, підготовленої на підставі рішення Криворізької міської ради від 14.05.2010 №3884 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу", нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 1627128 грн. (а.с. 20 Т.1).

Таким чином, суди визнали обґрунтованими доводи прокурора та позивача, що річна орендна плата згідно даної нормативної грошової оцінки земельної ділянки з червня 2010 року по червень 2011 року становить 1 627 128,00 грн., а розмір щомісячного платежу становить 4067,82 грн., про що свідчить розрахунок Управління земельних ресурсів виконкому Криворізької міської ради.

Оскільки, виходячи із наданого розрахунку відповідачем орендну плату сплачено частково, з відповідача достягнуто заборгованість з орендної плати за період з червня 2010 року по червень 2011 року у розмірі 13 796, 82 грн.

Між тим, 21.03.2016 фізична особа - підприємець Штефан Владислав Олександрович отримав відповідь від Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області №Ш-3/0-13/6-16 від 22.01.2016, на свій запит, в якому просив надати витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки. На підставі якого мала складатися довідка про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №1222 від 10.08.2010 станом на дату її видачі. У відповіді зазначено, що станом на вказану дату витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку не складався та не видавався.

Заявник зазначає, що про відсутність витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки станом на день прийняття рішення йому не було відомо. Про відсутність витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки він дізнався лише з листа Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області №Ш-3/0-13/6-16 від 22.01.2016.

Вказану обставину відповідач вважає нововиявленою та просить переглянути рішення Господарського суду Дніпропетровської області (суддя Первушин Ю.Ю.) від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 за нововиявленими обставинами.

Відповідно до ст. 112 Господарського процесуального кодексу України господарський суд може переглянути прийняте ним судове рішення, яке набрало законної сили, за нововиявленими обставинами.

Підставами для перегляду судових рішень господарського суду за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлені вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення;

3) встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні злочину, внаслідок якого було ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення;

4) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду;

5) встановлена Конституційним Судом України неконституційність закону України, іншого акта (їх окремих положень) або надане Конституційним Судом України офіційне тлумачення положень Конституції України, що є відмінним від того, як їх застосував суд при вирішенні справи.Перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами.

Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи.

Необхідно чітко розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту); так, не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу листи, накладні, розрахунки, акти тощо, які за своєю правовою природою є саме новими доказами (п.2 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року №17 "Про деякі питання практики перегляду рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами").

Згідно з ч. 5 ст. 114 Господарського процесуального кодексу України за результатами перегляду судового рішення приймаються: 1) рішення - у разі зміни або скасування рішення; 2) постанова - у разі зміни або скасування постанови; 3) ухвала - у разі зміни чи скасування ухвали або залишення рішення, ухвали, постанови без змін.

Заява про перегляд рішення за ново виявленими обставинами вже розглядалася судом та ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2016 (суддя Соловйова А.Є.) залишена без задоволення, а рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 - без змін.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 02.11.2016 (Головуючий суддя: Подобєд І.М.) апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича - залишено без задоволення. Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2016 у справі №13/5005/17189/2011 - залишено без змін.

Постановою Вищого господарського суду України від 28.02.2017 касаційну скаргу фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича задоволено частково. Постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 02.11.2016 у справі №13/5005/17189/2011 - скасовано. Справу №13/5005/17189/2011 передано на розгляд до Дніпропетровського апеляційного господарського суду.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 21.06.2017 (Головуючий суддя: Широбокова Л.П.) апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровичана ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2016 у справі №13/5005/17189/2011 - залишено без задоволення. Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2016 у справі №13/5005/17189/2011 - залишено без змін.

Постановою Вищого господарського суду України від 25.10.2017 касаційну скаргу фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича задоволено частково. Постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 21.06.2017 та ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2016 у справі №13/5005/17189/2011 - скасовано. Заяву фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про перегляд рішення за ново виявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 передано на новий розгляд до господарського суду Дніпропетровської області.

Скасовуючи постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 21.06.2017 та ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2016 у справі №13/5005/17189/2011, Вищий господарський суд України вказав про необхідність суду при новому розгляді заяви вжити всіх передбачених законом засобів для всебічного, повного і об'єктивного встановлення обставин, що стосуються розгляду заяви про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 за нововиявленими обставинами, перевірити доводи, на яких ґрунтуються вимоги та заперечення сторін, дати їм належну юридичну оцінку, і в залежності від встановлених обставин визначитись з результатами розгляду поданої заяви у відповідності з нормами чинного законодавства, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, з ухваленням законного й обґрунтованого процесуального документа.

Так, предметом розгляду у даній справі були вимоги прокурора в інтересах Криворізької міської ради про стягнення з відповідача заборгованості за договором від 04.08.2009 оренди земельної ділянки - 13796,82 грн., пені - 636,42 грн.

Суд першої інстанції, з яким погодилися і суди апеляційної та касаційної інстанції приймаючи судові рішення у даній справі виходили з того, що відповідно до спірного договору відповідач отримав у платне строкове користування земельну ділянку площею 0,6480 га за кадастровим номером :03:001:0222 для розміщення автостоянки по вул. Гутовського біля житлових будинків №41 та №57 у Довгинцівському районі м. Кривого Рогу. Згідно з умов договору орендна плата за спірний період з червня 2010 по червень 2011 становила 38 600,46 грн. (щомісячний платіж 2 969,27 грн.) та сплачена відповідачем в даному обсязі. Однак, рішенням Криворізької міської ради від 14.05.2010 №3884 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" встановлено базову вартість 1 кв.м. земель міста на рівні 240,05 грн., застосування якої визначено в три етапи: - перший з 01.06.2010 у розмірі 150 грн. за 1 кв.м.; терміни впровадження наступних етапів будуть розглянуті міською радою за результатами розвитку господарського комплексу міста. Звертаючись до суду з позовом, прокурор обґрунтовував розрахунок орендної плати з урахуванням Довідки Управління Держкомзему у м. Кривий Ріг про нормативно грошову оцінку земельної ділянки №1222 від 10.08.2010, підготовленої на підставі рішення Криворізької міської ради від 14.05.2010 №3884 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу", згідно якої нормативна грошова оцінка земельної ділянки становила 1627128 грн. Виходячи з цього, суди зробили висновок, що довідка є належним доказом розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а щомісячна орендна плата за спірний період буде складати 4087,82 грн., та з такого розрахунку і задовольнили позовні вимоги.

У той же час заявник не погоджується з такими висновками суду, оскільки вважає, що підставою для розрахунку орендної плати може бути лише Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки. Про відсутність даного витягу заявник дізнався з листа №Ш-3/0-13/6-16 від 22.01.2016 Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області, у якому надано інформацію про те, що станом на 10.08.2010 витяг з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки не складався та не видавався.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням виконкому міської ради від 09.12.2009 №362 було затверджено план діяльності виконкому міської ради з підготовки проектів регуляторних актів на 2010 рік з наступним його опублікуванням в комунальній газеті "Червоний гірник", де під п. 10 передбачена підготовка проекту регуляторного акту під назвою "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу", строк підготовки даного регуляторного акту визначено на ІІ-й квартал 2010 року, але регуляторна процедура по даному акту розпочата так і не була.

Криворізькою міською радою 14.05.2010 прийнято рішення № 3884 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу", яким було затверджено технічну документацію з нормативної оцінки земель міста Кривого Рогу, згідно з яким базова вартість одного кв.м. земель міста становить 240,05 грн., а зональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від ступеню містобудівної цінності території (економіко-планувальної зони) від 0,25 до 4,01.

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування та їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі та у межах повноважень та засобами, передбаченими Конституцією та законами України. Зазначені положення Конституції України кореспондуються зі статтею 24 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності", регуляторний акт - це, зокрема, прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб'єктами господарювання.

Відповідно до вимог ч.ч. 1 ст. 93 Земельного Кодексу України, ст. 1, п. в ч. 2 ст. 5 Закону України "Про оренду землі" право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.

Згідно із ст. 13 Закону України "Про оренду землі" договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов'язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов'язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

У відповідності із ст. 15 зазначеного закону однією з істотних умов договору є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

Плата за землю справляється у вигляді земельного податку або орендної плати, що визначається залежно від грошової оцінки земель. За земельні ділянки, надані в оренду, справляється орендна плата (стаття 2 Закону України "Про плату за землю").

Відповідно до ст. 19 Закону України "Про плату за землю" розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за угодою сторін у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем

Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (ст. 21 Закону України "Про оренду землі").

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про оцінку землі" нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно із ст. 5, 13 зазначеного Закону, ст. 201 Земельного Кодексу України обов'язкова нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

У відповідності із ст. 15 Закону України "Про оцінку земель" підставою для проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які отримали ліцензії на проведення робіт із землеустрою.

За результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація (стаття 20 Закону України "Про оцінку земель").

Розробниками технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок є юридичні особи, які отримали ліцензії на проведення робіт із землеустрою.

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок підлягає державній експертизі відповідно до закону (стаття 21 Закону України "Про оцінку земель").

Згідно до ст. 23 зазначеного закону технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

З матеріалів справи вбачається, що заявник (відповідач) в справі є користувачем землі комунальної форми власності, що знаходиться в розпорядженні Криворізької міської ради, і використовує її для здійснення господарської діяльності.

Одною із істотних умов договору оренди є орендна плата. Як слідує з вищевикладеного, рішення органу місцевого самоврядування щодо затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки землі безпосередньо впливає на розмір орендної плати, яка встановлюється відповідно до Закону України "Про плату за землю" на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

Тобто, в силу Закону дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

На виконання вимог статті 23 Закону України "Про оцінку земель" технічна документація була затверджена рішенням Криворізької міської ради № 3884, яке набрало чинності з 01.06.2010.

Згідно з пунктом 3.1 вказаного рішення Управління Держкомзему зобов'язано забезпечити надання юридичним та фізичним особам довідок щодо грошової оцінки земельних ділянок.

В подальшому, постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 01.11.2011 року, залишеною без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 11.12.2012 року, рішення № 3884 визнано нечинним.

Таким чином, нечинне рішення органу місцевого самоврядування не породжує жодних правових наслідків для орендаря, зокрема щодо зміни розміру орендної плати та порядку її нарахування. На підставі цього рішення у відповідача не виникає обов'язок зі сплати орендної плати в розмірі, розрахованому на підставі довідки, а не витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, який, в силу закону, є єдиним документом, що може бути прийнятий для розрахунку орендної плати.

Як зазначає заявник, про відсутність витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель йому стало відомо з листа Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області №Ш-3/0-13/6-16 від 22.01.2016.

Таким чином, саме вказаний лист заявник визначає нововиявленою обставиною, на підставі якого просить переглянути рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 №13/5005/17189/2011.

Матеріалами справи підтверджується, що на час розгляду даної справи в судах першої, апеляційної та касаційної інстанції заявнику було відомо, що розрахунок орендної плати було здійснено на підставі Довідки Управління Держкомзему у м. Кривий Ріг про нормативно грошову оцінку земельної ділянки №1222 від 10.08.2010.

Більш того, заявник звертався до адміністративного суду з позовом до Управління Держкомзему у м. Кривий Ріг про визнання дій протиправними та скасування довідки про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №1222 від 10.08.2010.

Отже, на час первісного розгляду даної справи обставина щодо відсутності витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки існувала. В той же час, заявником не надано жодного доказу, який підтверджував би неможливість на час первісного розгляду справи отримання від відповідного органу інформації про наявність/відсутність витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, на підставі якого була складена довідка №1222 від 10.08.2010.

Разом з цим, заявник пояснює, що при розгляді справи по суті позивачем було сформовано твердження про те, що Довідка - це скорочений варіант витягу, на підставі якої і було здійснено розрахунок заборгованості з орендної плати за договором оренди земельної ділянки, про те що витяг не складався та не видавався йому відомо не було. Відповідач розумів, що довідку на підставі якої здійснено розрахунок, видано саме на підставі витягу.

Однак, в подальшому, саме з відповіді Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області №Ш-3/0-13/6-16 від 22.01.2016 відповідач дізнався, що, насправді, витягу з технічної документації не було, а розрахунок здійснено на підставі довідки без достатніх на те правових підстав.

Так, як зазначено вище, в силу Закону витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель є єдиним документом на підставі якого має розраховуватися орендна плата.

Судами встановлено, що також не заперечується прокурором та позивачем, що розрахунок орендної плати здійснено саме на підставі довідки №1222 від 10.08.2010, а не витягу, як того вимагає Закон.

Таким чином, розрахунок здійснено без достатньої правової підстави, оскільки довідка не є тим документом, який підтверджує дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки.

Хоча, за своєю правовою природою лист Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області вих. №Ш-34/032/6-16 від 22.01.2016, не може вважатися нововиявленою обставиною, однак, суд погоджується із доводами заявника, про те, що він розумів, що довідка - це скорочений варіант витягу, і про те, що насправді витяг не складався заявник на момент прийняття оскаржуваного рішення не знав.

Так, обставина відсутності витягу з технічної документація, станом на день прийняття рішення існувала. Однак, саме для заявника вказана обставина (відсутність витягу) була невідомою. Про відсутність витягу з технічної документації, він дізнався з листа Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області вих. №Ш-34/032/6-16 від 22.01.2016.

Отже, встановлені судом при розгляді заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами та наведені у справі фактичні дані, спростовують факти, покладені в основу рішення.

Дослідивши наявні у справі матеріали, враховуючи, що на підставі визнаного судом нечинним рішення Криворізької міської ради №3884 від 14.05.2010 між відповідачем та позивачем не могли виникнути і не виникли правовідносини щодо зміни розміру орендної плати, нечинне рішення не підлягає застосуванню при визначенні розміру орендної плати за період з 2010 року по 2013 рік, відсутність витягу з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Суд погоджується з доводами позивача, що в силу ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ. Однак, суд вважає, що правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи не є обов'язковою для господарського суду.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов'язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред'являється особі.

Ключовими принципами статті 6 є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур. Своєрідним механізмом, який дозволяє розуміти, тлумачити та застосовувати Конвенцію є практика Європейського суду з прав людини (далі - Суд), яку він викладає у своїх рішеннях.

Враховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, Європейський суд у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Суд зазначив, що "у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення".

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Так, рішення суду, яке відповідач просить переглянути за нововиявленими обставинами набрало законної сили. Відтак, його можливо переглянути лише за нововиявленими обставинами.

Європейський суд з прав людини зазначає, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності (res judicata), який, inter alia (серед іншого), вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів. Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов'язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру. ...Така процедура сама по собі не суперечить принципові юридичної визначеності в тій мірі, в якій вона використовується для виправлення помилок правосуддя (рішення Суду у справах Желтяков проти України, по. 4994/04, від 09.06.2011, Тарнопольська та інші проти Росії, по. 11093/07, 14558/07, 19660/07, 30166/07, 46736/07, 52681/07, 52985/07, 10633/08, 10652/08, 12694/08, 15437/08, 16691/08, 19447/08, 19457/08, 20857/08, 20872/08, 22546/08, 25820/08, 25839/08, 25845/08, від 09.07.2009)/

З урахуванням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою гарантується право на справедливий розгляд справи, судом приймаються доводи заявника викладені у заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Оскільки розрахунок, на підставі якого прийнято спірне рішення, проведено на підставі довідки, а не витягу, як того вимагає Закон, судом визнається рішення від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 про стягнення з відповідача заборгованості за договором оренди земельної ділянки у розмірі 13 796,82 грн. та пені у розмірі 636,42 грн. необґрунтованим, та таким, що підлягає скасуванню.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про задоволення заяви фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича від 13.07.2016 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011, скасування рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011, прийняття нового рішення, яким в задоволенні позову - відмовити.

Оскільки позов про стягнення заборгованості з орендної плати подано прокурором, відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України судові витрати за перегляд справи за нововиявленими обставинами покладається на прокуратуру (позов подано прокурором Жовтневого району м. Кривого Рогу) у розмірі 1552,65 грн. При цьому суд звертає увагу, що заявником згідно квитанції № 0.0.541261916.1 від 21.04.2016 сплачено судовий збір у розмірі 1 552,67 грн., у той час, як у відповідності з п. 4 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами становить 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги. Таким чином заявником на 0,02 грн. сплачено судового збору більше, ніж підлягав до сплати.

У зв'язку з тим, що прокуратура Жовтневого району м. Кривого Рогу не є юридичною особою, а тому не може сплачувати судовий збір. Юридичною особою є саме прокуратура Дніпропетровської області. Господарський процесуальний кодекс України передбачає можливість подання позову місцевими прокуратурами, а сплату судового збору саме юридичною особою, якою є прокуратура Дніпропетровської області, тому судовий збір підлягає стягненню саме з прокуратури Дніпропетровської області.

Відповідно 4.4. Постанова пленуму Вищого господарського суду України від 21 лютого 2013 року N 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України", у випадках скасування рішення господарського суду і передачі справи на новий розгляд розподіл судового збору у справі, в тому числі й сплаченого за подання апеляційної та/або касаційної скарги або заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, здійснює господарський суд, який приймає рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.

Рішення суду, яке переглядається за нововиявленими обставинами, переглядалося в апеляційному та касаційному порядку, а також в апеляційному та касаційному порядку переглядалась ухвала про відмову в задоволенні заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, та, оскільки оскаржуване рішення підлягає скасуванню, витрати, сплачені за перегляд цього рішення, підлягають розподілу між сторонами.

Так,

- за перегляд в апеляційному порядку рішення, відповідачем сплачено судовий збір у розмірі 913,50 грн. (квитанція №5741 від 03.09.2014). Разом з цим суд звертає увагу, що до сплати, на момент звернення з апеляційною скаргою до суду, підлягав судовий збір у розмірі 705,75 грн. (50 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, а у разі подання позовної заяви майнового характеру - 50 відсотків ставки, обчисленої виходячи з оспорюваної суми), тобто на 207,75 грн. більше, ніж підлягав до сплати;

- за перегляд в касаційному порядку рішення, відповідачем сплачено судовий збір у розмірі 914,00 грн. (квитанція №5308 від 13.12.2014);

- за подання апеляційної скарги за перегляд ухвали про відмову в задоволенні заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у розмірі 1707,94 грн. (квитанція від 25.08.2016), у той час як до сплати підлягав судовий збір у розмірі 1 707,92 грн., тобто на 0,02 грн. більше, ніж підлягав до сплати;

- за подання касаційної скарги за перегляд ухвали та постанови ДАГС про відмову в задоволенні заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у розмірі 1 878,73 грн. (дублікат квитанції №0.0.655247616.1 від 19.11.2016), у той час як до сплати підлягав судовий збір у розмірі 1 863,18 грн., тобто на 15,55 грн. більше, ніж підлягав до сплати.

Оскільки, при новому розгляді заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, суд дійшов висновку про задоволення заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, скасування рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 та прийняття нового рішення, яким в задоволенні позову відмовлено, всі понесені відповідачем (заявником) витрати, пов'язані зі сплатою судового збору, покладаються на прокуратуру у загальному розмірі 6 743,50 грн., з яких 705,75 грн. - за перегляд рішення в апеляційному порядку, 914,00 грн. - за перегляд рішення в касаційному порядку, 1 552,65 грн. - за перегляд рішення за нововиявленими обставинами, 1707,92 грн. - за розгляд апеляційної скарги на ухвалу про відмову в задоволенні заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами та 1 863,18 грн. - за розгляд касаційної скарги на ухвалу про відмову в задоволенні заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про судовий збір" у випадку внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом, сплачена сума судового збору повертається виключно за клопотанням особи. На час прийняття рішення такого клопотання не надходило, що не позбавляє заявника права подати зазначене клопотання після прийняття рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1, 2, 12, 21, 32, 33, 34, 36, 44, 49, 82-85, 114, 115-117 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 задовольнити.

Рішення господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2014 у справі №13/5005/17189/2011 - скасувати.

Прийняти нове рішення.

В задоволенні позову - відмовити.

Стягнути з прокуратури Дніпропетровської області (49044, м. Дніпро, вул. Д.Яворницького, 38, ЄДРПОУ - 02909938) на користь фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича (50106, АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) судовий збір у розмірі 6 743,50 грн., про що видати наказ.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом десяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпропетровського апеляційного господарського суду через Господарський суд Дніпропетровської області.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Суддя Н.М. Євстигнеєва

Повне рішення складено 15.12.2017