УХВАЛА

22.12.2017Справа №910/19577/17

Суддя Господарського суду міста Києва Князьков В.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-поліграфічне підприємство «Оберіг», м. Київ

до відповідача 1: Головного територіального управління юстиції у місті Києві в особі відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві, м. Київ

відповідача 2: Державного підприємства «Сетам», м. Київ

за участю третьої особи 1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів: Публічного акціонерного товариства «Укрсиббанк», м. Київ

за участю третьої особи 2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів: ОСОБА_1, м. Київ

про визнання недійсними електронних торгів та протоколу електронних торгів

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-поліграфічне підприємство «Оберіг» до Головного територіального управління юстиції у місті Києві в особі відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві та Державного підприємства «Сетам» про визнання недійсними електронних торгів та протоколу електронних торгів №283961 від 08.09.2017 (лот №233159).

18.12.2017 до суду надійшла заява позивача, що направлена до суду 14.12.2017, під назвою «про збільшення позовних вимог», до якої Товариством з обмеженою відповідальністю «Виробничо-поліграфічне підприємство «Оберіг» додано нову редакцію позовної заяви, в якій додатково заявлено позовні вимоги про:

- визнання недійсним акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 25.09.2017 №46900904;

- визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів №1777 від 19.10.2017, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Покальчуком Іваном Миколайовичем;

- скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Покальчука Івана Миколайовича про державну реєстрацію прав №37643402 від 19.10.2017.

Розглянувши подану позивачем заяву та додані до неї документи, господарський суд зазначає наступне.

15.12.2017 набув чинності Закон України від 03.10.2017 №2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким, у тому числі, викладено Господарський процесуальний кодекс України в новій редакції.

Згідно з п. 9 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України в чинній редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких порушено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

За приписами частин 2, 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право, зокрема, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

При цьому, під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Тобто, збільшити або зменшити можна лише вимоги майнового характеру.

В свою чергу, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

За висновками суду, у поданій заяві позивач не збільшував кількісні показники за тією самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві; збільшення розміру позовних вимог не може бути пов'язано з пред'явленням додаткових немайнових позовних вимог, про які не йшлося в позовній заяві, а тому господарський суд розцінює подану позивачем заяву як заяву про зміну предмета позову.

Частиною 3 статті 163 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Аналогічну вимогу передбачено у частині 2 статті 6 Закону України «Про судовий збір».

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 статті 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру встановлюється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 600 грн.).

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, розмір судового збору за розгляд трьох немайнових вимог, додатково заявлених позивачем, становить 4 800 грн. (3 х 1 600 грн. = 4 800 грн.). Позивачем додано до заяви від 14.12.2017 квитанцію №3434235 від 13.12.2017 на суму 1 600 грн. Відтак, недоплачена сума судового збору становить 3 200 грн.

Господарський суд зазначає, що заява про зміну предмета позову має відповідати вимогам щодо форми і змісту позовної заяви з доданням до неї відповідних документів. Невідповідність згаданої заяви вимогам норм процесуального права є підставою для залишення її без руху у встановленому законом порядку.

Так, частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету (ч. 10 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України).

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити заяву позивача від 14.12.2017 про зміну предмета позову, яка надійшла до суду 18.12.2017, без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків шляхом надання доказів сплати судового збору в сумі 3 200 грн.

Керуючись ст. 46, ч. 3 ст. 163, ст. 174, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-поліграфічне підприємство «Оберіг» від 14.12.2017 про зміну предмета позову, яка надійшла до суду 18.12.2017.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

3. Роз'яснити позивачу, що якщо недоліки заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Князьков