ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" грудня 2017 р. Справа № 911/2901/17

Господарський суд Київської області у складі судді Рябцевої О.О., розглянувши справу

за позовом Фізичної особи-підприємця Домасенко Алли Григорівни, м. Київ

до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго", Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе

про визнання недійсним рішення

за участю представників:

від позивача: Жогіна О.О. (дов. № 448 від 09.03.2016 р.);

від відповідача: не з'явився;

Обставини справи:

Фізична особа-підприємець Домасенко Алла Григорівна (далі - позивач) звернулась до господарського суду Київської області з позовом до приватного акціонерного товариства "Київобленерго" (далі - відповідач) про визнання недійсним рішення приватного акціонерного товариства «Київобленерго», оформленого протоколом № 265 від 23.08.2017 р. за результатами розгляду акта № К034972 від 31.07.2017 р. про порушення Правил користування електричною енергією.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що з фактом порушення, зафіксованим в акті, не погоджується, про що було зазначено ним у акті № К034972 від 31.07.2017 р. про порушення, а отже відповідно до п. 2.1. Методики у зв'язку з незгодою споживача з виявленими порушеннями мала бути проведена експертиза. Також, позивач зазначає, що прилад обліку електричної енергії та пломби, встановлені на ньому, на відповідальне збереження позивачу не передавались. Враховуючи викладене, позивач, посилаючись на Закон України «Про електроенергетику» та на Правила користування електричною енергією, зазначає, що рішення комісії з розгляду актів порушення приватного акціонерного товариства "Київобленерго", оформлене протоколом засідання комісії № 265 від 23.08.2017 р. по розгляду акта № К034972 від 31.07.2017 р. про порушення Правил користування електричною енергією у споживача, відповідно до якого позивачу нарахована вартість неврахованої електричної енергії у сумі 49106,65 грн., є необґрунтованим, безпідставним та підлягає визнанню недійсним.

У судовому засіданні 02.11.2017 р. представником позивача подано пояснення від 02.10.2017 р., в яких позивач зазначає, що в акті про порушення згоди позивача щодо факту пошкодження пломб не зафіксовано, а отже уповноважені особи відповідача відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України від 04.07.2006 р. за № 782/12656, зобов'язані були направити прилад обліку на експертизу, чого не було зроблено відповідачем.

12.10.2017 р. до господарського суду Київської області від відповідача надійшов відзив № 2699 від 10.10.2017 р. на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовної заяви. У відзиві відповідач зазначає, що під час контрольного огляду електричного обладнання позивача було виявлено факт порушення Правил користування електричною енергією, а саме п. 6.40. ПКЕЕ - порушення цілісності розрахункового приладу обліку № 0186038, фальсифіковано пломби державної повірки електролічильника, порушено цілісність (механічні пошкодження) пломби енергопостачальної компанії № С 14175368, пломба має отвори, не передбачені заводом виробником, для вільного протягування пломбувального матеріалу, що встановлена на клемній кришці, прилад обліку має слід роз'єднання корпусу і цоколя, наявні сліди склеювання. Відповідач зазначає, що жодних звернень позивача до відповідача з приводу пошкодження приладу обліку та пломб встановлених на ньому не було. За результатами контрольного огляду, відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ відповідачем був складений акт про порушення правил користування електричною енергією № К 034972 від 31.07.2017 р. Вказаний акт був складений у присутності позивача та ним підписаний. Відповідач зазначає, що 23.08.2017 р. відбулось засідання комісії по розгляду акта № К 034972 від 31.07.2017 р., яке відбулось за участю позивача, останній в протоколі засідання комісії письмово підтвердив факт виявленого порушення, зокрема, пошкодження приладу обліку та від експертизи відмовився. Відповідач зазначає, що нарахування по акту здійснювало на підставі п. 2.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562.

16.11.2017 р. до господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про призначення експертизи, в якому позивач просить суд призначити судову почеркознавчу експертизу у даній справі на вирішення якої поставити наступне питання: Чи відповідає підпис, який зроблений в акті на пломбування, який є невід'ємною частиною договору № 16 від 23.10.2009 р. справжньому підпису споживача фізичної особи-підприємця Домасенко Алли Григорівни?

Вказане клопотання позивача не задоволене судом як необґрунтоване.

05.12.2017 р. до господарського суду Київської області від відповідача надійшли додаткові пояснення.

12.12.2017 р. до господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання, в якому позивач просить суд призначити судову експертизу у справі, на вирішення якої поставити питання: Чи відповідає розрахунок обсягу та вартості спожитої та неврахованої електроенергії до рішення комісії ПАТ «Київобленерго» по розгляду акта № К034972 від 31.07.2017 р. про порушення правил користування електроенергією споживача, оформленого протоколом № 265 від 23.08.2017 р., Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за № 782/12656?

Вказане клопотання не задоволене судом, оскільки вирішення поставленого позивачем питання не потребує спеціальних знань.

У судових засіданнях 02.11.2017 р., 16.11.2017 р. та 05.12.2017 р. судом оголошувались перерви до 16.11.2017 р., до 05.12.2017 р. та до 12.12.2017 р., відповідно.

Представник позивача у судових засіданнях 02.11.2017 р., 16.11.2017 р., 05.12.2017 р. та 12.12.2017 р. позовні вимоги підтримав.

Представник відповідача у судових засіданнях 12.10.2017 р., 02.11.2017 р., 16.11.2017 р. та 05.12.2017 р. проти задоволення позову заперечував, а у судове засідання 12.12.2017 р. не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про час та місце судового засідання відповідач був повідомлений належним чином, що підтверджується підписом представника відповідача на бланку від 05.12.2017 р. про оголошення перерви у судовому засіданні.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази та оцінивши їх в сукупності, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, суд

ВСТАНОВИВ:

23.10.2009 р. між закритим акціонерним товариством «А.Е.С. Київобленерго», правонаступником якого є приватне акціонерне товариство «Київобленерго», (постачальник) та фізичною особою-підприємцем Домасенко Аллою Григорівною (споживач) було укладено договір № 10878254 про постачання електричної енергії (далі - договір).

Відповідно до п. 1.1. договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 30 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.

Згідно з п. 1.2. договору точка продажу електричної енергії встановлюється сторонами згідно «Акта розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін», що є невід'ємною частиною даного договору.

Пунктом 4.2.3. договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану - виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562 (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Додатки до договору: додаток № 1 „Загальна однолінійна схема електропостачання", додаток № 2 „Обсяги постачання електричної енергії Споживачу та Субспоживачу", додаток № 3 „Режими постачання електричної енергії-", додаток № 4 „Порядок розрахунків за активну електроенергію", додаток № 5(5а) „Порядок розрахунків за перетікання реактивної електричної енергії", додаток № 6 „Порядок зняття показів розрахункових приладів обліку електричної енергії та форма звіту Споживача про покази приладів обліку", додаток № 7 „Розрахункові засоби обліку та порядок їх експлуатації-", додаток № 8 „Розрахунок втрат електричної енергії в мережах Споживача", додаток № 9 „Відповідальні особи Споживача", додаток № 10 „Узгоджені показники якості електричної енергії на межі балансової належності", а також повідомлення про встановлення договірних величин споживання електричної потужності є невід'ємними частинами цього договору (п. 9.1. договору).

Відповідно до п. 9.4. договору цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2010 р. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії, або перегляд його умов. Договір продовжує діяти до повного виконання сторонами своїх зобов'язань, які виникли відповідно до даного договору.

Правовідносини у сфері електроенергетики регулюються Закону України «Про ринок електричної енергії», Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 р. № 28, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 05.08.1996 р. за № 417/1442, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за № 782/12656.

Відповідно до п. 1.2. ПКЕЕ межа балансової належності - точка розділу елементів електричної мережі між власниками електроустановок за ознаками права власності або користування, або повного господарського відання; межа експлуатаційної відповідальності - точка розділу електричної мережі за ознакою договірних зобов'язань з експлуатації тих чи інших її ділянок або елементів, встановлюється за згодою сторін. За відсутності такої згоди межа експлуатаційної відповідальності збігається з межею балансової належності.

Згідно з п. 1.3. ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Пунктом 1.4. ПКЕЕ передбачено, що точка продажу електричної енергії споживачу установлюється на межі балансової належності його електроустановок та зазначається в договорі про постачання електричної енергії або в договорі про купівлю-продаж електричної енергії. Електропередавальна організація покриває всі витрати, пов'язані з доставкою електричної енергії в точку продажу.

Відповідно до п. 2.1. ПКЕЕ межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності між споживачем (субспоживачем) і електропередавальною організацією (основним споживачем) за технічний стан і обслуговування суміжних електроустановок фіксуються в акті розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін. Межа експлуатаційної відповідальності може не збігатися з межею балансової належності, яка визначається правом власності споживача і електропередавальної організації (основного споживача) на окремі елементи електричної мережі, про що зазначається в акті розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін.

12.10.2009 р. сторонами підписано акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, з якого вбачається, що балансова належність електромереж постачальника: КТП-638;ПЛ-0,4 кВ № 2 від КТП-638; споживача: ПЛ-0,4 кВ Л-5 від КТП-638, (сумісна підвіска з Л-2), ЩО-0,4 кВ, ел. обладнання до 1000 В, відг. вводу до приміщення, АВ-0,4 кВ Л-5п.

Відповідно до п. 4 вказаного акта відповідальність за технічний стан і експлуатацію контактних з'єднань на межах балансової належності, вказаних у п. 2 цього акта, несе постачальник.

12.11.2013 р. сторонами підписано акт № 032398 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому, з якого вбачається, що прилад обліку розміщений зовні КТП-638, тип лічильника - Нік 2301АП2, № 0186058, дер. пломба 2008 року.

Відповідно до вказаного акта по завершенні робіт споживачу передаються на зберігання встановлені постачальником прилади та пломби на них № С14175368 та № 2008, споживач зобов'язується забезпечити збереження елементів обліку та цілісність пломб встановлених на ньому разом з пломбувальним матеріалом, цілісність ізоляції ізольованого ввідного проводу (кабелю) перед лічильником, вторинних кіл обліку, незмінність фазування лічильника, трансформаторів струму, не порушувати кріплення елементів обліку та обмежень доступу до струмопровідних частин. У випадку пошкодження розрахункового приладу обліку, пломб встановлених на ньому складається акт про порушення.

Згідно з п.п. 3.2., 3.3. ПКЕЕ відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку (електропередавальна організація або інша організація) на підставі відповідного договору. Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Таким чином, відповідно до акта № 032398 від 12.11.2013 р. про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому, відповідальність за збереження та цілісність приладу обліку Нік 2301АП2, № 0186058 та державної пломби 2008 року покладена на позивача.

31.07.2017 р. ПАТ "Київобленерго" за участю споживача - Домасенко Алли Григорівни складено акт № К034972 від 31.07.2017 р. про порушення, з якого вбачається, що перевіркою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: с. Путрівка, вул. Путрівська (Леніна), 1, порушив п. 6.40 ПКЕЕ порушення цілісності розрахункового приладу обліку № 0186058, фальсифіковано пломби державної повірки електролічильника, порушено цілісність (механічні пошкодження) пломби енергопостачальної компанії № С 14175368. Пломба має отвори, не передбачені заводом-виробником, для вільного протягування пломбувального матеріалу (тросу), що встановлена на клемній кришці. Прилад обліку має сліди роз'єднання корпусу і цоколя, наявні сліди склеювання.

В акті № К034972 від 31.07.2017 р. про порушення позивачем вказані зауваження, зазначено, що про порушення позивач не знав, об'єкт купувався у 2010 році, лічильник 2008 року, про виявлені порушення уявлення не має, в майбутньому буде відноситись більш відповідально.

Рішенням комісії по розгляду акта № К034972 від 31.07.2017 р. про порушення Правил користування електроенергією у споживача, оформленим протоколом № 265 від 23.08.2017 р., вирішено, що акт підлягає розрахунку згідно п. 6.40. ПКЕЕ, п. 2.1.3., п. 2.5. Методики; величину розрахункового добового споживання визначити згідно з Методикою по договірній величині за період 113 днів з 30.01.2017 р. по 31.07.2017 р. та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Як вбачається з протоколу № 265 від 23.08.2017 р., позивач, який був присутній на засіданні комісії, з фактом порушення приладу обліку та з рішенням комісії погодився, від проведення експертизи відмовився та просив розстрочити заборгованість на 5 місяців.

Відповідач виставив позивачу рахунок-фактуру № від 05.09.2017 р. на суму 49106,65 грн., який підлягав оплаті до 30.09.2017 р.

Позивач виставлений відповідачем рахунок не оплатив та не погодившись із зазначеним рішенням, звернувся до господарського суду з даним позовом про визнання недійсним рішення, оформленого протоколом № 265 від 23.08.2017 року, яким застосовано оперативно-господарську санкцію.

Відповідно до ст. 235 ГК України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання.

Таким чином, рішення комісії по розгляду акта № К034972 від 31.07.2017 р. про порушення Правил користування електроенергією, оформлене протоколом № 265 від 23.08.2017 р., яким вирішено, що акт підлягає розрахунку згідно п. 6.40. ПКЕЕ, п. 2.1.3., п. 2.5. Методики є оперативно-господарською санкцією.

Частиною 2 статті 237 ГК України передбачено, що у разі незгоди із застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду із заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Право споживача на оскарження в судовому порядку рішення комісії постачальника передбачено пунктом 6.42. ПКЕЕ.

Позивач заперечує проти зазначеного рішення комісії та зазначає, що він не здійснював жодних порушень, що зафіксовані в акті про порушення, на підставі якого було застосовано оперативно-господарську санкцію.

Як вже зазначалось, відповідно до акта № 032398 від 12.11.2013 р. про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому, споживач зобов'язується забезпечити збереження елементів обліку та цілісність пломб встановлених на ньому разом з пломбувальним матеріалом, цілісність ізоляції ізольованого ввідного проводу (кабелю) перед лічильником, вторинних кіл обліку, незмінність фазування лічильника, трансформаторів струму, не порушувати кріплення елементів обліку та обмежень доступу до струмопровідних частин. У випадку пошкодження розрахункового приладу обліку, пломб встановлених на ньому складається акт про порушення.

Актом № К034972 від 31.07.2017 р. ПАТ "Київобленерго" про порушення було зафіксовано порушення відповідачем п. 6.40. ПКЕЕ, яким передбачено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656.

Таким чином, пошкодження розрахункових засобів обліку, наявність явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів обліку (систем) обліку та пошкодження пломб є самостійними видами порушень ПКЕЕ. Відповідальність споживача електроенергії за збереження, цілісність та технічний стан розрахункових приладів обліку не ставиться в залежність від збереження та цілісності пломб на них, тобто споживач має відповідати за охорону та збереження, як розрахункових приладів обліку, так і пломб на них.

Відповідно до ч. 1 п. 6.41. ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється двосторонній акт порушень.

Відповідно до п. 6.41. ПКЕЕ в акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві, та підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Оскільки акт № К034972 від 31.07.2017 р. про порушення підписаний як позивачем так і відповідачем, то вказаний акт є таким, що складений відповідно до ч.1 п. 6.41 ПКЕЕ та є дійсним і підтверджує встановлені в ньому порушення правил користування електричною енергією.

Відповідно до 6.42. ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу.

Як вже зазначалось, рішенням комісії по розгляду акта № К034972 від 31.07.2017 р. про порушення Правил користування електроенергією у споживача, оформленим протоколом № 265 від 23.08.2017 р., вирішено, що акт підлягає розрахунку згідно п. 6.40. ПКЕЕ, п. 2.1.3., п. 2.5. Методики, величину розрахункового добового споживання визначити згідно з Методики по договірній величині за період 113 днів з 30.01.2017 р. по 31.07.2017 р. та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Як вбачається з протоколу № 265 від 23.08.2017 р., позивачем зазначено, що копію протоколу ним отримано.

Відповідно до п. 2.1.3. Методики методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ як, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Отже, нарахування за актом порушень здійснювалось відповідачем на підставі п. 2.5. Методики, відповідно до якого у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) визначається за формулою W доб = P · t доб · K в, де: P - потужність (кВт), визначена як: а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі); б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення ПКЕЕ, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі); в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність); t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що становить: при однозмінній роботі споживача - t = 8; при двозмінній роботі споживача - t = 16; при тризмінній роботі споживача - t = 24; при інших режимах роботи визначається на підставі Договору; K в (K в.i) - коефіцієнт використання струмоприймачів (додаток 1). За умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K в = 0,5.

Як вбачається з розрахунку відповідача, ним застосована формула визначена п. 2.5. Методики W доб = P · t доб · K в = 30х12х0,5=180 кВт х год., де Р = 30 кВт (потужність визначена договором), t доб. = 12 год. (визначено відповідно до додатку № 3 до договору, відповідно до якого режим постачання електричної енергії споживачу становить 360 год. на місяць, тобто 12 год. на добу) та К в = 0,5.

Відповідно до додатку № 3 до договору від 23.10.2009 р. «Режими постачання електричної енергії» дозволена потужність становить 30,0 кВт, режим роботи зазначений однозмінний та число годин роботи в місяць становить 360 год.

Позивач у письмових поясненнях зазначає, що відповідачем невірно застосована формула, визначена п. 2.5. Методики, оскільки ним невірно встановлено тривалість роботи обладнання протягом доби відповідно до додатку № 3 до договору, відповідно до якого в графі режим роботи зазначений однозмінний режим роботи, а отже, на думку позивача, відповідно до Методики при однозмінній роботі споживача - t має дорівнювати 8 год. на добу.

Твердження позивача є помилковими, оскільки п. 2.5. Методики передбачено, що тривалість роботи обладнання протягом доби (t доб.) при інших режимах роботи визначається на підставі договору.

Як вже зазначалось, у додатку № 3 до договору від 23.10.2009 р. «Режими постачання електричної енергії» число годин роботи в місяць становить 360 год. (12 год. на добу), отже тривалість роботи обладнання протягом доби при 360 годинах роботи в місяць не може становити 8 год.

Крім того, до письмових пояснень від 02.10.2017 р. позивачем додано додаток № 3 до договору від 23.10.2009 р., з якого вбачається, що режим роботи становить 12 год.

Враховуючи викладене, відповідачем вірно здійснено розрахунок за формулою, встановленою п. 2.5. Методики.

Твердження позивача про неправомірне непроведення відповідачем експертизи не приймаються судом до уваги, оскільки відповідно до п. 2.1. Методики експертиза проводиться у разі незгоди споживача із зафіксованими в акті № К034972 від 31.07.2017 р. порушеннями, проте як встановлено судом, позивач в акті про порушення не заперечував щодо виявлених порушень, а в рішенні комісії по розгляду акта № К034972 від 31.07.2017 р. про порушення Правил користування електроенергією у споживача, оформленим протоколом № 265 від 23.08.2017 р., зазначив, що з фактом порушення та з рішенням комісії погодився.

Враховуючи викладене, факт вчинення позивачем правопорушення у сфері електроенергетики, зокрема, порушення п. 6.40. Правил користування електричною енергією зафіксовано в акті № К034972 від 31.07.2017 р. про порушення, тобто є підтвердженим належними доказами та є доведеним, що є достатньою правовою підставою для застосування відповідачем до позивача оперативно-господарської санкції у вигляді нарахування 49106,64 грн. вартості необлікованої електричної енергії. При цьому, застосування такої санкції є правомірним та таким, що не суперечить умовам договору від 23.10.2009 р., Правилам користування електричною енергією, Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил Правилам користування електричною енергією та положенням статей 235 - 237 ГК України.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 49 ГПК України покладаються судом на позивача.

Керуючись статтями 33, 34, 44, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення підписано 18.12.2017 р.

Суддя О.О. Рябцева