ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

12 грудня 2017 р. Справа № 902/994/17

Господарський суд Вінницької області в складі головуючої судді Нешик О.С., при секретарі судового засідання Німенко О.І., розглянувши матеріали справи

за позовом Калинівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Калинівської міської ради, м.Калинівка Калинівського району Вінницької області

до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м.Калинівка Калинівського району Вінницької області

про стягнення 55265,40 грн збитків у вигляді упущеної вигоди

за участю представників сторін:

прокурор Рудніцька Інна Вікторівна посвідчення №046995 від 24.05.2017;

позивача Мичківський Ігор Павлович - довіреність №02-1-727 від 04.07.2017;

відповідача ОСОБА_1, паспорт НОМЕР_2 виданий Калинівським РВ УМВС України у Вінницькій області 28.05.2002.

ВСТАНОВИВ :

Калинівська місцева прокуратура в інтересах держави в особі Калинівської міської ради звернулася до господарського суду Вінницької області з позовом про стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 55265,40 грн збитків у вигляді упущеної вигоди.

Прокуратура свої вимоги обґрунтовує тим, що відповідач всупереч приписам ст.40 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" не звернувся до Калинівської міської ради з метою укладення договору про пайову участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Калинівщини, в результаті чого договір не був укладений, а до місцевого бюджету не перерахована відповідна сума коштів на розвиток інфраструктури населеного пункту. Посилаючись на ст.ст.22, 1166 ЦК України позивач вважає, що такими діями (бездіяльністю) відповідача місцевому бюджету завдано збитків у вигляді упущеної вигоди на загальну суму 55265,40 грн.

Ухвалою суду від 06.11.2017 за вказаним позовом порушено провадження у справі №902/994/17; судове засідання призначено на 12.12.2017.

На визначену дату (12.12.2017) з'явились усі учасники судового процесу.

Як вбачається з матеріалів справи 30.11.2017 відповідачем подано клопотання б/н та дати (вх.канц.суду №06-52/11449/17) "про припинення провадження у справі на підставі п.1-1 ст.80 ГПК України", мотивоване тим, що останнім було подано у відповідності до вимог законодавства до департаменту Державної архітектурно-будівельної інструкції у Вінницькій області декларацію про готовність об'єкта будівництва до експлуатації, яку нею було зареєстровано 17.06.2015 №ВН48. З огляду на що, як стверджує відповідач на час пред'явлення цього позову, обов'язку покладеного на нього законом зі сплати коштів до бюджету, як пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту немає.

Відповідач в судовому засіданні підтримав в повному обсязі вищезазначене клопотання.

Прокурор та представник позивача проти даного клопотання заперечили в повному обсязі та просили суд розглядати справу по суті.

Розглянувши вказане клопотання суд дійшов висновку про його відхилення, з огляду на його необґрунтованість та безпідставність.

Так, припинення провадження по справі на підставі п. 1-1 ч. 1 ст. 80 ГПК України можливо лише в тому випадку, коли між сторонами не залишилося неврегульованих питань, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо).

Разом з цим, відповідач в судовому засіданні 12.12.2017 в усному порядку заявив клопотання "про відкладення розгляду справи на іншу дату"; просив суд надати йому можливість (час) для "...зверненням за кваліфікованою юридичною допомогою до спеціалістів в даній галузі (адвоката)".

Прокурор та представник позивача проти вказаного клопотання заперечили в повному обсязі.

Розглянувши клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, суд дійшов висновку про відхилення останнього виходячи з наступних міркувань.

Пунктом 3.9.2 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" передбачено, що господарський суд з урахуванням обставин конкретної справи може відхилити доводи учасника судового процесу - підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи, державного чи іншого органу щодо відкладення розгляду справи у зв'язку з відсутністю його представника (з причин, пов'язаних з відпусткою, хворобою, службовим відрядженням, участю в іншому судовому засіданні і т. п.). При цьому господарський суд виходить з того, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника згідно з частинами першою - п'ятою статті 28 ГПК, з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов'язаних з ним трудовими відносинами. Неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах (статті 32-34 ГПК), причому відсутність коштів для оплати послуг представника не може свідчити про поважність причини його відсутності в судовому засіданні.

З огляду на вказане, а також враховуючи той факт, що ухвала про порушення провадження у справі №902/994/17 від 06.11.2017 надіслана за адресою місцезнаходження відповідача, яка міститься в позовній заяві та спеціальному витязі юридичних та фізичних осіб-підприємців ще 06.11.2017, що стверджується відбитком штампу канцелярії суду на зворотній стороні ухвали про порушення провадження у справі, дає підстави вважати, що у відповідача було достатньо часу для забезпечення участі в даному судовому засіданні уповноваженого представника відповідача, з огляду на що, заява відповідача про відкладення розгляду справи з підстав вказаних у ній не підлягає задоволенню.

У судовому засіданні представник органу прокуратури свої вимоги підтримав повністю; просив суд позов задоволити.

Представник Калинівської міської ради також підтримав позов в повному обсязі з мотивів наведених у позовній заяві.

Відповідач в своїх усних поясненнях позов вважає необґрунтованим та безпідставним та просить суд в його задоволенні відмовити в повному обсязі.

Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Рішенням 9 сесії 6 скликання Калинівської міської ради №349 від 27.10.2011 (а.с.14), відповідно до положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" встановлено для забудовників об'єктів містобудування розмір пайової участі в розвитку інфраструктури міста Калинівка.

Рішенням 27 сесії 6 скликання Калинівської міської ради №416 від 24.12.2013 (а.с.14) внесено зміни у рішення 9 сесії 6 скликання №349 від 27.10.2011, відповідно до якого встановлено для забудовників об'єктів містобудування розмір пайової участі в розвитку інфраструктури міста Калинівка в розмірі 4% - загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків; 10% загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції) об' єкта містобудування -для інших нежитлових будівель та споруд.

Разом з цим, рішенням 32 сесії 6 скликання №209 від 17.07.2014 (а.с.15) Калинівської міської ради затверджено положення про порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Калинівка.

Пунктом 1.5. даного положення (додаток №1 до рішення 32-ї сесії 6 скликання №209 від 17.07.2014) передбачено, що участь замовників, які мають намір щодо забудови земельних ділянок на території міста Калинівка, у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста є обов'язковою.

Відповідно до п.п.2.2, 2.3 положення, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури міста Калинівка визначається протягом 10 робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість об'єкта з техніко-економічними показниками.

Згідно п.3.1. порядку, розмір пайової участі замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста встановлюється для об'єктів будівництва становить: 4% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків та 10% загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції) об'єкта містобудування - для інших нежитлових будівель та споруд.

Як вбачається з матеріалів справи, фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до відділу містобудування та архітектури Калинівської районної державної адміністрації з заявою без номера та дати (а.с.22) щодо наміру забудови земельної ділянки - реконструкції будівлі магазину з добудовою по АДРЕСА_1.

21.08.2014 ФОП ОСОБА_1 було отримано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки №01-17-687 (а.с.23), з огляду на що, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області 27.01.2015 року було зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт №57-03.56 (а.с.24-25) на об'єкті будівництва "Реконструкція будівлі магазину з добудовою".

17.06.2015 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області зареєстровано декларацію про готовність об'єкта будівництва "Реконструкція будівлі магазину з добудовою" до експлуатації за №ВН 48 (а.с.26-28), що знаходиться за адресою - АДРЕСА_1.

У розділі 11 даної декларації зазначена дата початку будівництва: 28.01.2015, дата закінчення будівництва: 10.06.2015.

Згідно розділу 12 декларації, загальна площа будівлі становить 715,2 кв.м.

Кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією становить 552654,0 грн. Вартість основних фондів, які приймаються в експлуатацію, становить552654,0 грн (розділ 15 декларації).

Розмір пайової участі відповідача під час будівництва об'єкта, кошторисна вартість якого визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, здійснюються за формулою, та становить 10 % від загальної вартості будівництва (552654,0*10%=55265,40).

Зазначене вище також підтверджується актом №08-30/1 від 17.02.2017 управління Північного офісу Держаудит служби у Вінницькій області про проведення ревізії бюджету м.Калинівка та ревізію фінансово-господарської діяльності Калинівської міської ради за період з 01.01.2013 по 01.12.2016.

З метою спонукання замовника будівництва до укладення договору про пайову участь Калинівською міською радою 13.06.2017 надіслано лист №02-12-660 ФОП ОСОБА_1 "про укладення договору пайової участі та сплати коштів в сумі 55265,40 грн" (а.с.34). Отримання даного листа підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.35).

Однак, відповідач даний лист залишив без відповіді та належного реагування, що стало підставою звернення прокурора з даним позовом до суду.

Дослідивши і оцінивши надані докази, суд дійшов наступного висновку.

За умовами ст. 4 Закону України "Про архітектурну діяльність" (від 20 травня 1999 року №687-XIV) під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт.

Судом встановлено, що замовником будівництва (реконструкції) є відповідач.

Відповідно до статті 2 зазначеного Закону під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій.

Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначення будівництва та забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником і на нього поширюється дія Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Частинами 2, 3 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Частиною 9 статті 40 цього Закону визначено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

За змістом положень частини 1 статті 40 цього Закону порядок пайової участі у розвитку встановлюють органи місцевого самоврядування.

Як зазначено вище, 27.10.2011 Калинівською міською радою прийнято рішення №349, яким встановлено для забудовників об"єкутів містобудування розмір пайової участі в розвитку інфраструктури міста Калинівщини. Рішенням від 24.12.2013 було внесено зміни до рішення №349, яким було встановлено для забудовників об'єктів містобудування розмір пайової участі. Крім того, рішенням №209 від 17.07.2014 було затверджено положення про порядок залучення , розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури м.Калинівка. Згідно п. 1.5. положення, участь замовників, які мають намір щодо забудови земельних ділянок на території міста Калинівка, у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста є обов'язковою.

Відповідно до п.п.2.2, 2.3 положення, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури міста Калинівка визначається протягом 10 робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість об'єкта з техніко-економічними показниками.

З огляду на викладене, аналіз положень частин 2, 3, 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та умов порядку дає підстави для висновку, що обов'язок добровільно ініціювати укладення договору про пайову участь у зазначений строк покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обов'язок пов'язаний зі зверненням замовника до органу місцевого самоврядування.

Не укладення такого договору у вказаний вище період часу, законодавством не визначається правовою підставою звільнення забудовника від обов'язку укласти відповідний договір та від обов'язку сплатити пайовий внесок.

Згідно з декларацією про готовність об'єкта до експлуатації за №ВН48 від 17.06.2015 зафіксовано факт закінчення будівництва та готовність прийняття об'єкта до експлуатації.

Однак відповідач не виконав покладеного на нього законодавством обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звертався до позивача з приводу укладення такого договору.

З огляду на це, ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об'єкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов'язання, яке прямо передбачено чинним законодавством.

При цьому, невиконання такого зобов'язання не звільняє замовника будівництва від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Частинами 5, 6 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд.

У свою чергу, згідно п.3.1. порядку, розмір пайової участі замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста встановлюється для об'єктів будівництва становить 10% загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції) об'єкта містобудування - для інших нежитлових будівель та споруд.

Згідно п.15 декларації про готовність об'єкта до експлуатації №ВН48 від 17.06.2015, кошторисна вартість об'єкта будівництва становить 552654,0 грн.

Відтак, розмір пайової участі відповідача під час будівництва об'єкта, кошторисна вартість якого визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, здійснюються за формулою, та становить 10 % від загальної вартості будівництва (552654,0*10%=55265,40).

Таким чином, в результаті невиконання свого обов'язку щодо укладання договору пайової участі, в порушення вимог ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та порядку, відповідач не сплатив до місцевого бюджету Калинівської міської ради кошти в сумі 55265,40 грн.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За змістом статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини.

Неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов'язку взяти участь у створенні і розвитку інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення відповідного договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої позивач був позбавлений права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд України у постановах від 22.03.2017 справа №908/312/16 та від 12.07.2017 справа №3-729гс17. В силу ст. 111-28 ГПК України висновки Верховного Суду України є обов`язковими при розгляді справ.

Відповідач не уклав договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Калинівка (зі своєї вини), що свідчить про його бездіяльність (протиправну) у вчиненні передбачених законодавством обов'язкових дій щодо такого звернення та укладення договору, а оскільки договір не укладено, то сума 55265,40 грн (збитків) є упущеною вигодою, яку б позивач міг отримати при укладанні відповідного договору, а тому між вищезазначеною упущеною вигодою (наслідками) та бездіяльністю відповідача є безпосередній причинно-наслідковий зв'язок.

Згідно статей 43, 47, 33, 38 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності, коли кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а суд, оцінивши подані по справі докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, повинен прийняти рішення за результатами обговорення усіх цих обставин.

При цьому, доводи та заперечення відповідача, що викладені в усних поясненнях, спростовуються наведеними вище правовими нормами та матеріалами справи, тому не приймаються судом до уваги.

Натомість, позовні вимоги керівника Калинівської місцевої прокуратури до відповідача, підтверджуються матеріалами справи, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі.

Витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача, відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 4-2 - 4-4, 32 - 34, 43, 49, 82, 84, 85, 115, 116 Господарського процесуального кодексу України, -

ВИРІШИВ :

1. Позов задоволити.

2. Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (АДРЕСА_1; ідентифікаційний код НОМЕР_1) на користь Калинівської міської ради (22400, Вінницька область, м.Калинівка, вул.В.Нестерчука, 47 ) - 55265,40 грн упущеної вигоди та 1600,00 грн судового збору.

3. Наказ видати після набрання рішенням суду законної сили.

Повне рішення складено 18 грудня 2017 р.

Суддя Нешик О.С.

віддрук. прим.:

1 - до справи