РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2017Справа №910/1394/16
Господарський суд міста Києва у складі судді Чебикіної С.О., розглянувши справу за позовом Державного підприємства обслуговування повітряного руху України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сегмент ЛТД" про стягнення 126 479 257,21 грн. та розірвання договору, за участю представників позивача - не з'явився, відповідача - Соловей Ю.А., довіреність №б/н від 20.02.2017 року, Баранек О.В. - довіреність №5 від 04.10.2017 року,

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство обслуговування повітряного руху звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сегмент Лтд" про розірвання договору генерального підряду № 7.1-971/2013 від 26.12.2013 року та про стягнення 126 479 257,21 грн., з яких 16 775 322,90 грн. - авансу на підставі ст. 1212 Цивільного кодексу України, 98 520 385,75 грн. - пені та 11 183 548,56 грн. - штрафу.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивач, вказує на невиконання відповідачем взятих на себе зобов'язань за вказаним договором підряду та порушення умов останнього, визначених в його пунктах 6.5.2.3., 6.5.2.6., 6.6., що на думку позивача, є підставою для розірвання такого договору, та підставою для стягнення з відповідача на його користь авансового платежу пені і штрафу.

Рішенням господарського суду міста Києва від 13.04.2016 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 26.06.2017 року, позов задоволено: розірвано договір генерального підряду від 26.12.2013 № 7.1-971/2013 та стягнуто з відповідача на користь позивача грошові кошти у розмірі 16 775 322,90 грн., пеню у розмірі 98 520 385,75 грн., штраф у розмірі 11 183 548,56 грн. і судовий збір у розмірі 208 078,00 грн.

Постановою Вищого господарського суду України від 24 жовтня 2017 року постанову Київського апеляційного господарського суду від 26.06.2017 року та рішення господарського суду міста Києва від 13.04.2016 року у справі № 910/1394/16 скасовано, а справу передано на новий розгляд до господарського суду міста Києва.

01.11.2017 року матеріали справи повернулись до господарського суду міста Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.11.2017 року справу 910/1394/16 передано на розгляд судді Чебикіній С.О.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 02.11.2017 року справу 910/1394/16 прийнято до провадження та призначено розгляд справи на 29.11.2017 року.

28.11.2017 року позивачем через канцелярію суду надано письмові пояснення у справі.

У судовому засіданні 29.11.2017 року оголошувалась перерва на 13.12.2017 року.

12.12.2017 року відповідачем через канцелярію суду надано клопотання, в якому відповідач, просив суд відкласти розгляд справи, в задоволенні якого судом відмовлено за безпідставністю.

Представник позивача в судове засідання 13.12.2017 року не з'явився, про час і місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.

Враховуючи те, що нез'явлення представника позивача не перешкоджає розгляду справи по суті, а матеріали справи є достатніми для вирішення спору в даному судовому засіданні, суд вважає за можливе розглянути позов за відсутності представника позивача, за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши пояснення представників відповідача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Предметом позову є вимоги позивача про розірвання договору генерального підряду № 7.1-971/2013 від 26.12.2013 року з підстав, того що відповідачем не було виконано роботи за умовами договору та про стягнення 126 479 257,21 грн., з яких 16 775 322,90 грн. - авансу на підставі ст. 1212 Цивільного кодексу України, 98 520 385,75 грн. - пені та 11 183 548,56 грн. - штрафу у зв'язку з порушенням відповідачем строків виконання робіт на підставі п. 19.3. спірного договору.

Частиною другою та третьою статті 651 ЦК України встановлено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

При цьому сторона, яка ставить питання про розірвання договору має довести наявність істотного порушення договору та наявність шкоди, завданої цим порушенням другою стороною. Оціночне поняття істотності порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття - "значної міри" позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладанні договору. Істотність порушення визначається виключно за об'єктивними обставинами, що склались у сторони, яка вимагає розірвання договору. Вина сторони, що припустилась порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і взагалі для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі частини 2 статті 651 Цивільного кодексу України.

Судом встановлено, що 26.12.2013 року між Державним підприємством обслуговування повітряного руху України (замовник, Украерорух) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сегмент Лтд" (генеральний підрядник) було укладено договір генерального підряду № 7.1-971/2013 (далі - договір підряду), відповідно умов якого (п. 2.1. договору підряду) замовник доручає, а генеральний підрядник за обумовлену цим договором плату зобов'язується в порядку та на умовах, визначених цим договором, виконати роботи з розробки проектно-кошторисної документації стадії П та Р, будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи на об'єкті "Реконструкція гуртожитку з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями Украероруху, Повітрофлотський проспект, 76 Б (літ. "А"), м. Київ" власними і залученими силами та здати роботи Замовникові в обумовлені цим договором строки.

Згідно п. 2.2. договору підряду роботи повинні здійснюватись у відповідності з обсягами робіт, визначеними завданням проектування, проектною документацією, вимогами будівельних норм і правил, графіком виконання робіт за даним договором та умовами даного договору. Зміна обсягів робіт можлива за ініціативою замовника з укладанням додаткової угоди до договору або окремого договору відповідно до вимог чинного законодавства України, у тому числі законодавства про здійснення державних закупівель та ДБН.

За умовами п. 1.4. договору підряд, генеральний підрядник відповідає за відповідність усіх розрахунків вартості робіт умовам договору у т.ч. щодо робіт, виконаних субпідрядниками, а також за виконання всього комплексу робіт з будівництва об'єкта, що передбачені договором, забезпечує координацію діяльності інших підрядників (субпідрядників).

Пунктом 1.10. договору підряду сторони визначили, що завдання на проектування - розроблений і затверджений Замовником документ, що оформлюється додатком до цього договору, та містить вимоги Замовника до основних периметрів об'єкта - містобудівних, об'ємно-просторових, архітектурно-планувальних, функціональних, інженерних, технологічних рішень і характеристик, організації рельєфу та благоустрою.

Пунктом 3.1. договору підряду обумовлено, що ціна договору (договірна ціна) становить 55917743,00 грн., у тому числі ПДВ 9319623,83 грн., відповідно до розрахунку орієнтовної вартості робіт (Додаток № 1 до договору).

Згідно п. 3.2. договору підряду договірна ціна робіт визначається з урахуванням тих видів робіт, які генеральний підрядник виконує за даним договором, та підтвердження проектно-кошторисною документацією, що одержала позитивний висновок експертизи. Договірна ціна не включає вартість витрат, пов'язаних з отриманням будь-яких необхідних офіційних дозволів, проведенням експертизи проектної документації, введенням об'єкта в експлуатацію.

Пунктом 4.1. договору підряду передбачалось, що початок та закінчення робіт за даним договором визначається графіком виконання (Додаток № 3), із правом генерального підрядника дострокового їх виконання. Строки виконання робіт: розробка проектно-кошторисної документації по стадії П - до 4 місяців з дати перерахування замовником авансу; розробка проектно-кошторисної документації по стадії Р - до 5 місяців після завершення стадії П; будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи - до 01.12.2014 року. Строк проходження замовником експертизи проектної документації до строку виконання робіт генеральним підрядником не враховується.

Відповідно до п. 4.2. договору підряду перебіг строку виконання робіт з розробки проектної документації стадії П розпочинається наступного дня після отримання від замовника затвердженого ним завданням проектування та авансу згідно п. 5.2. договору. Перебіг строку виконання робіт з розробки проектної документації стадії Р розпочинається наступного дня після отримання від замовника комплекту затвердженої ним проектної документації стадії П з позитивним звітом (висновком) експертизи. генеральний підрядник розпочне виконання будівельно-монтажних робіт через 5 робочих днів з дати отримання авансу згідно п. 5.2. договору.

Згідно п. 4.3. договору підряду строки виконання робіт за даним договором можуть змінюватись у разі: виникнення обставин непереборної сили (форс- мажорних обставин); невиконання або неналежне виконання замовником своїх зобов'язань; дій третіх осіб, що унеможливлюють належне виконання робіт, за винятком випадків, якщо ці дії зумовлені залежними від генерального підрядника обставинами; прийняття органами законодавчої, виконавчої та місцевої влади законодавчих нормативних актів, що унеможливлюють подальше виконання робіт, або зобов'язують вчинити певні дії, які потребують певного часу; прострочення замовником передачі будівельного майданчика, договірної документації, перерахування авансового платежу; призупинення робіт за офіційним повідомленням замовника; виконання додаткових випробувань, перевірок, досліджень виконаних робіт, матеріалів, конструкцій, устаткування, проведених за ініціативою замовника, що впливають на строк виконання робіт та коли за результатами таких додаткових випробувань, буде встановлено відповідність матеріалів та (або) робіт вимогам діючого законодавства України або договірній документації; в інших випадках, передбачених цим договором та/або чинним законодавством України. У таких випадках строки виконання робіт подовжуються на час дії даних обставин та наслідків викликаних цими обставинами, що оформлюються додатковою угодою до договору.

Згідно п. 5.2. договору підряду замовник сплачує аванс у розмірі 30% від ціни проектних робіт - протягом 20 робочих днів з дня одержання рахунку-фактури, оформленого належним чином після підписання договору; у розмірі 30% від ціни будівельно-монтажних і пусконалагоджувальних робіт - протягом 20 робочих днів з дня одержання рахунку-фактури, оформленого належним чином після підписання договору.

Відповідно до п. 5.3. договору підряду поетапна оплата за виконані підрядником роботи здійснюється Замовником у розмірі не більше 65% від вартості виконаних робіт на підставі підписаних обома сторонами актів приймання-передачі проектних робіт, актів приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в та Довідки форми КБ-3. Строк оплати становить наступні 20 робочих днів з дня одержання від підрядника рахунку-фактури, оформленого належним чином після підписання обома сторонами відповідного акту (актів).

Пунктом 6.2. договору підряду сторони встановили, що склад та зміст проектно-кошторисної документації повинен відповідати ДБН А.2.2.-3-2012.

Відповідно до п. п. 6.6.5. договору підряду сторони встановили, що у разі виявлення замовником недоліків, у переданій проектній документації зі штампом "для ознайомлення", генеральний підрядник зобов'язаний протягом строків, письмово узгоджених сторонами здійснити їх виправлення та повторно передати її замовнику на ознайомлення в порядку, визначеному пунктом 6.6.1. цього договору.

Пунктом 20.1. умов договору підряду встановлено, що сторони зобов'язані приймати всі можливі заходи для своєчасного та повного виконання покладених на них зобов'язань за умовами договору, подолання спільними зусиллями конфліктних ситуацій не залежно від того, з чиєї вини вони виникли, пошуку взаємоприйнятого вирішення проблемних питань.

Водночас, згідно п.п. 20.2.1.-20.2.3 договору підряду умовами договору підряду також передбачалось, що замовник може ініціювати розірвання даного договору та/або призупинити виконання робіт за таких обставин: неодноразове суттєве порушення (зафіксоване сторонами у відповідному акті) генеральним підрядником будівельних норм і правил, вимог проектної документації, строків виконання робіт. Дії обставин непереборної сили, що унеможливлюють виконання сторонами умов цього договору, понад 6 календарних місяців. В інших випадках, передбачених цим договором.

Згідно п. 20.4. договору підряду сторона, що прийняла рішення про призупинення робіт або про розірвання договору, повідомляє про це іншу сторону не менше ніж за 15 календарних днів до вступу в дію такого рішення, і якщо протягом цього строку обставини, що зумовили таке рішення, суттєво не змінились, сторона, що проявила ініціативу, має право розірвати договір.

Відповідно до п. 20.5. договору підряду сторона, з вини якої призупиняються роботи або розривається договір, зобов'язана компенсувати іншій стороні витрати і прямі збитки, зумовлені цими обставинами, відповідно до законодавства України.

Пунктом 20.6 договору підряду обумовлено, що остаточні розрахунки між сторонами у випадку дострокового розірвання договору проводяться після підписання акту приймання-передачі виконаних робіт (за фактично виконаний обсяг робіт) та підписання акту звірки взаєморозрахунків.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем, на виконання вимог п. 5.2. договору підряду було сплачено аванс у розмірі 30% від ціни проектних робіт в сумі 916 059,24 грн. і 30% від ціни будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт в сумі 15 859 263,66 грн.

18.04.2014 року між сторонами було укладено додаткову угоду № 1, у якій сторони погодили новий графік виконання робіт, а саме: по стадії П - до 01.08.2014 року, а по стадії Р - до 01.11.2014 року, з правом їх дострокового виконання.

У додатковій угоді № 2 від 14.08.2014 року сторони втретє погодили графік виконання робіт, по стадії П - до 01.10.2014 року, а по стадії Р - до 01.01.2015 року, а будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи - до 01.07.2015 року, з правом їх дострокового виконання.

Як вбачається зі змісту п. 1. кожної із вищезазначених додаткових угод, що є невід'ємними частинами договору підряду, в обох випадках укладення таких угод мало місце саме у зв'язку із затримкою передачі замовником генеральному підряднику містобудівних умов та обмежень.

Пунктом 1 ст. 837 Цивільного кодексу України, (надалі - ЦК України) визначено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов'язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов'язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином. Дана норма кореспондує з приписами статей 525, 526 ЦК України.

В силу ст. 888 ЦК України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт замовник зобов'язаний передати підрядникові завдання на проектування, а також інші вихідні дані, необхідні для складання проектно-кошторисної документації.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зазначено, що суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів. Завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об'єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень.

Пунктом 1 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

Згідно з п.п. 3, 4 Наказу Мінрегіонбуду від 16.05.2011 року №45 для забезпечення проектування об'єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування. Завдання на проектування визначає обгрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об'єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень.

Відповідно до Наказу Мінрегіонбуду від 07.07.2011 року №109 «Про затвердження Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст» завдання на проектування визначає обгрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об'єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень. Складання завдання на проектування з відхиленням від містобудівних умов та обмежень не допускається. Містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних.

Поясненнями відповідача, а також листом відповідача від 19.01.2015 року №01/15-1 стверджується той факт, що 14.01.2015 року, тобто після закінчення строку дії договору, відповідач отримав містобудівні умови, необхідні для виконання умов договору генерального підряду № 7.1-971/2013 від 26.12.2013 року однак, надані містобудівні умови не могли бути використані відповідачем для виготовлення проектно-кошторнсної документації, оскільки, були надані містобудівні умови на чотири об'єкти як єдиний об'єкт будівництва з черговістю будівництва, тоді як за умовами оспорюваного договору позивач зобов'язаний був надати відповідачу містобудівні умови на один із чотирьох об'єктів і без черговості будівництва, відповідно до додатку №4 до договору (Завдання на проєктування).

Таким чином, позивач в порушення умов договору та положень чинного законодавства не надав відповідачу у встановлений строк необхідних вихідних даних - містобудівних умов та обмежень.

Доказів передачі відповідачеві проектної, дозвільної та іншої договірної документації позивачем суду не надано.

У відповідності до статті 538 Цивільного кодексу України виконання свого обов'язку однією із сторін, яке відповідно до договору обумовлене виконанням другою стороною свого обов'язку, є зустрічним виконанням зобов'язання. При зустрічному виконанні зобов'язання сторони повинні виконувати свої обов'язки одночасно, якщо інше не встановлено договором, актами цивільного законодавства, не випливає із суті зобов'язання або звичаїв ділового обороту.

За загальним правилом при зустрічному зобов'язанні сторони повинні виконувати свої обов'язки одночасно.

Практичне значення одночасного виконання обов'язків при зустрічному виконанні полягає в тому, що у разі невиконання однією із сторін у зобов'язанні свого обов'язку або за наявності очевидних підстав вважати, що вона не виконає свого обов'язку у встановлений строк (термін) або виконати його не в повному обсязі, друга сторона має право зупинити виконання свого обов'язку, відмовитись від його виконання частково або в повному обсязі.

Як було встановлено судом вище, позивачем не було передано відповідачу у встановлений строк необхідних вихідних даних - містобудівних умов та обмежень, а тому посилання позивача на те, що роботи згідно умов договору вже повинні були бути виконані є безпідставним, оскільки позивачем в свою чергу не надано у встановлений строк необхідних вихідних даних - містобудівних умов та обмежень відповідачеві для виконання робіт за договором, чим порушено умови договору.

Таким чином, неналежне виконання замовником (позивачем) своїх обов'язків щодо надання необхідних вихідних даних - містобудівних умов та обмежень надало право підряднику (відповідачу) в розумінні статті 538 Цивільного кодексу України зупинити виконання свого обов'язку, відмовитися від його виконання частково або в повному обсязі (дана правова позиція підтверджується також постановою ВГСУ від 30.09.2008 року № 37/574).

Враховуючи вищевикладене та з урахуванням того, що позивачем не доведено істотного порушення відповідачем умов договору, в позові в частині розірвання договору генерального підряду № 7.1-971/2013 від 26.12.2013 року та стягнення 98 520 385,75 грн. - пені та 11 183 548,56 грн. - штрафу слід відмовити.

Відповідно до статті 1212 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Таким чином, з урахуванням того, що договір генерального підряду № 7.1-971/2013 від 26.12.2013 року не підлягає розірванню, в позові в частині стягнення 16 775 322,90 грн. - авансу на підставі ст. 1212 ЦК України також слід відмовити.

Судові витрати, з урахуванням витрат за подачу апеляційної та касаційної скарги, відповідно до вимог статті 49 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 33, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

В позові відмовити.

Стягнути з Державного підприємства обслуговування повітряного руху України (Аеропорт, 08307, Київська обл., м. Бориспіль, код: 19477064) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Сегмент ЛТД" (03039, м. Київ, проспект Червонозоряний, буд. 119, код: 37883141) 228 850 (двісті двадцять вісім тисяч вісімсот п'ятдесят) грн. 80 коп. судового збору за подання апеляційної скарги та 289 920 (двісті вісімдесят дев'ять тисяч дев'ятсот двадцять) грн. 00 коп. судового збору за подання касаційної скарги.

Після вступу рішення в законну силу видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 85 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 18.12.2017р.

Суддя С.О. Чебикіна