КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" грудня 2017 р. Справа№ 925/706/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дикунської С.Я.

суддів: Дідиченко М.А.

Зубець Л.П.

секретар Драчук Р.А.

за участю представників:

від позивача ОСОБА_2 - особисто

ОСОБА_3 - дов. № 1494 від 07.10.2015

від відповідача Биченко І.Я. - дов. б/н від 29.05.2017

від третьої особи не з'явився

розглядаючи у відкритому судовому засіданні

апеляційну скаргу ОСОБА_2

на рішення Господарського суду Черкаської області

від 17.08.2017 (суддя Васянович А.В.)

у справі № 925/706/17

за позовом ОСОБА_2

до Приватного акціонерного товариства «АТП -2361»

(далі - ПрАТ «АТП -2361»)

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «ПМ-Арсенал»

(далі - ТОВ «ПМ-Арсенал»)

про визнання рішень недійсними

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 17.08.2017 у справі № 925/706/17 в позові відмовлено повністю.

Не погоджуючись із згаданим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку, просив скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що оскаржуване рішення прийнято за неповного з'ясування обставин, що мають значення для справи, з порушенням вимог матеріального та процесуального права. За твердженнями апелянта, наглядова рада ПрАТ «АТП-2361» не наділена повноваженнями приймати рішення про вчинення товариством значимого правочину, якщо ринкова вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 25% вартості активів товариства за даними останньої річної фінансової звітності. Відповідно, прийняте нею рішення про відчуження рухомого та нерухомого майна товариства загальною вартістю 910 000, 00 грн. шляхом його передання до статутного капіталу ТОВ «ПМ Арсена» суперечить положенням Статуту товариства та вимогам чинного законодавства. На переконання апелянта, судом першої інстанції не враховано, що вказані обставини порушують його законні права та інтереси як акціонера ПрАТ «АТП -2361», що володіє 42,3543% акцій.

Відповідно до автоматизованого розподілу справ між суддями, справу № 925/706/17 передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді Дикунської С.Я., суддів Жук Г.А., Мальченко А.О.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 07.09.2017 апеляційну скаргу ОСОБА_2 прийнято до провадження та розгляд справи призначено на 03.10.2017.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 03.10.2017 розгляд справи № 925/706/17 відкладено на 24.10.2017.

У зв'язку з перебуванням суддів Жук Г.А. та Мальченко А.О. у відпустці, 23.10.2017 системою автоматизованого розподілу проведено їх заміну й згідно протоколу автоматичної зміни складу суду визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Дикунська С.Я., судді Дідиченко М.А., Зубець Л.П.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 23.10.2017 апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Черкаської області від 17.08.2017 у справі № 925/706/17 прийнято до провадження у визначеному складі суду.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 24.10.2017 клопотання ОСОБА_2 про витребування документів задоволено, розгляд справи № 925/706/17 відкладено на 13.11.2017. Надіслано запит Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради про надання документів, на підставі яких цим Департаментом було проведено державну реєстрацію змін до установчих документів ТОВ «ПМ-Арсенал» від 26.12.2014 та належним чином засвідчену копію рішення Наглядової ради ЗАТ «АТП-2361» від 18.12.2014 про передачу майна до статутного капіталу, що стало підставою для проведення державної реєстрації змін до статутного капіталу ТОВ «ПМ-Арсенал».

09.11.2017 на адресу Київського апеляційного господарського суду надійшов лист Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, в якому зазначено, що надіслання копій документів, які витребовувались судом, не представляється можливим, оскільки такі знаходяться на архівному збереженні у відділі державної реєстрації Черкаської РДА за адресою: м. Черкаси, вул. Чорновола, 157.

В судовому засідання апеляційної інстанції 13.11.2017 представником позивача заявлено усне клопотання про витребування вищезгаданих документів у відділу державної реєстрації Черкаської РДА та відкладення в зв'язку з цим розгляду справи.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду 13.11.2017 клопотання ОСОБА_2 про витребування документів задоволено. Надіслано запит Черкаській районній державній адміністрації про надання документів, на підставі яких Департаментом організаційного забезпечення Черкаської міської ради проведено державну реєстрацію змін до установчих документів Товариства з обмеженою відповідальністю «ПМ-Арсенал» () від 26.12.2014 та належним чином засвідчену копію рішення Наглядової ради ЗАТ «АТП-2361» від 18.12.2014 про передачу майна до статутного капіталу, що стало підставою для проведення державної реєстрації змін до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «ПМ-Арсенал». Розгляд справи № 925/706/17 відкладено на 04.12.2017.

Станом на 04.12.2017 відповіді на згаданий запит Київського апеляційного господарського суду не надійшло.

В судове засідання апеляційної інстанції 04.12.2017 з'явились позивач та його представник, представник відповідача, проте представник третьої особи в судове засідання апеляційної інстанції не з'явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини своєї неявки апеляційний суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не надіслав. Присутні в судовому засіданні позивач та його представник, а також представник відповідача не заперечували проти розгляду справи у відсутності третьої особи.

Відповідно до ст. 99 ГПК України справи в апеляційній інстанції переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених у розділі ХІІ ГПК України. Апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами, наданими суду першої інстанції.

Згідно абзацу 3 п. 3.9.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 року «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» в разі якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), і не повернуто підприємством зв'язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.

У випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору (п. 3.9.2 цієї ж постанови пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011).

Оскільки явка в судове засідання третьої особи обов'язковою не визнавалась, неявка її представника не перешкоджає вирішенню апеляційної скарги по суті, апеляційний суд вважав за необхідне справу розглянути за відсутності цього представника за наявними у справі матеріалами.

Повивач та його представник в судовому засіданні апеляційної інстанції підтримали свою апеляційну скаргу, просили її задовольнити за наведених в ній підстав, оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційної інстанції доводи апеляційної скарги заперечив, просив не брати їх до уваги, відтак оскаржуване рішення як законне та обґрунтоване залишити без змін.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, представника відповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши долучені до матеріалів справи письмові докази, виходячи з вимог чинного законодавства, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що скарга підлягає частковому задоволенню.

Так, ОСОБА_2 звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до Приватного акціонерного товариства «АТП -2361» про визнання недійсними рішень наглядової ради Закритого акціонерного товариства «АТП -2361», оформлених протоколом від 18.12.2017. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що наглядова рада ПрАТ «АТП -2361» не наділена повноваженнями приймати рішення про вчинення товариством значимого правочину, якщо ринкова вартість майна, робіт або послуг, які є предметом такого правочину, перевищує 25% вартості активів товариства за даними останньої річної фінансової звітності. Відповідно, прийняте нею рішення про відчуження рухомого та нерухомого майна товариства загальною вартістю 910 000, 00 грн. шляхом його передання до статутного капіталу ТОВ «ПМ Арсена» суперечить положенням Статуту товариства та вимогам чинного законодавства. За твердженнями позивача, прийняті наглядовою радою товариства рішення порушують законні права та інтереси ОСОБА_2, як акціонера ПрАТ «АТП -2361», що володіє 42,3543% акцій, відтак останній просить визнати їх недійсними.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 18.07.2017 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМ-Арсенал».

Заперечуючи проти позову, відповідач зазначив, що положеннями Статуту товариства визначено, що до компетенції наглядової ради, зокрема, належить затвердження рішення правління товариства про розпорядження рухомим та нерухомим майном товариства, грошовим коштами, отримання кредитів на суму, що перевищує 50% статутного капіталу товариства, який становить 536 640, 00 грн. Отже, повноваження наглядової ради поширюються на затвердження усіх правочинів щодо майна та майнових прав відповідача, вартість яких перевищує 268 320, 00 грн. При цьому, відповідач вказував, що не передавав іншому товариству у власність майно у якості внеску до статутного капіталу на підставі спірного рішення, балансова вартість якого б перевищувала 25 відсотків вартості активів за даними останньої річної фінансової звітності.

Оскаржуване рішення, на думку відповідача, не містить жодних імперативних приписів щодо вчинення правочину, який згадується у позові як значимий. Зміст прийнятих рішень має диспозитивний характер та по суті є вираженням намірів вступити в якості учасника в інше господарське товариство - ТОВ «ПМ-Арсенал», але після проведення перемовин із учасниками останнього щодо визначення частки у статутному капіталі. Тому це рішення жодним чином не порушує законної правомочності позивача на участь в управлінні товариством, як складової належного останньому корпоративного права.

Як встановлено матеріалами справи, ОСОБА_2 є акціонером ПрАТ «АТП-2361» та власником 22 729 штук простих іменних акцій відповідача, що становить 42,3543% від статутного капіталу товариства, що підтверджується копією виписки № 1061 від 08.06.2017 про стан рахунку в цінних паперах, виданої АТ «Укрексімбанк».

18.12.2017 Наглядовою радою ЗАТ «АТП-2361» (зараз - ПрАТ «АТП-2361») було прийнято два рішення (а.с. 71-72), а саме:

підтримати пропозицію в.о. голови правління - директора Половко М.П. та з метою збереження майна товариства, залишків трудового колективу, виступити засновником іншої юридичної особи, а саме ТОВ «ПМ-Арсенал» та передати до статутного капіталу рухоме та нерухоме майно, яке може бути використане у виробничих цілях;

підтримати пропозицію в.о. голови правління - директора Половко М.П., який запропонував провести домовленості з учасниками ТОВ «ПМ-Арсенал» щодо визначення частки в статутному капіталі товариства та яка повинна становити не менше 90 відсотків від розміру статутного капіталу, щоб ЗАТ «АТП-2361» могло повністю контролювати діяльність товариства та внести як сплату своєї частки статутного капіталу рухоме та нерухоме майно, загальна балансова вартість якого становить 910 000, 00 грн., яке може бути використане у виробничих цілях. Майно передати за актом приймання-передачі у визначені законодавством терміни. Перелік майна, зазначений у акті приймання-передачі, додається окремим додатком та пропонується на затвердження.

Корпоративні відносини регулюються Цивільним кодексом України, Господарським кодексом України та Законами України «Про господарські товариства» та «Про акціонерні товариства», іншими законодавчими актами.

За приписами ч. 1 ст. 167 ГК України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Спеціальним законом у сфері регулювання порядку створення, діяльності, припинення, виділу акціонерних товариств, визначення правого статусу акціонерних товариств та прав і обов'язків акціонерів є Закон України «Про акціонерні товариства».

Положеннями п. 2.31 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 25.02.2016 р. № 4 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» визначено, що Господарським судам під час вирішення спорів про визнання недійсними рішень наглядової ради АТ слід виходити з того, що до порядку скликання засідань наглядової ради АТ не можуть бути застосовані за аналогією норми, які визначають порядок скликання загальних зборів.

Загальні збори АТ мають право самостійно визначати в статуті кількість членів наглядової ради для визнання її засідань правомочними, а тому положення ч.8 ст. Закону України «Про акціонерні товариства» щодо встановлення кількісного складу наглядової ради застосовуються у разі, якщо статутом не визначено більшої від половини складу кількості членів наглядової ради, необхідної для визнання її засідань правомочними.

Підставами визнання недійсними рішень наглядової ради можуть бути такі порушення порядку скликання та проведення засідання ради, які мали наслідком неправомочність засідання наглядової ради.

Відповідно до п. 38 постанови пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 № 13 «Про практику розгляду судами корпоративних спорів» учасники товариства (акціонери), а також інші особи, права та законні інтереси яких порушено рішенням наглядової ради чи виконавчого органу товариства, вправі оскаржити до суду відповідні рішення як акти, оскільки наглядова рада та виконавчий орган товариства є його органами управління, що приймають обов'язкові для виконання рішення. Це відповідає приписам ст. 55 Конституції України.

Згідно п. 39 згаданої постанови пленуму Верховного Суду України рішення наглядової ради товариства може бути оскаржено в судовому порядку акціонером (учасником) товариства шляхом пред'явлення позову про визнання його недійсним, якщо таке рішення не відповідає вимогам законодавства та порушує права чи законні інтереси учасника (акціонера) товариства. Відповідачем за таким позовом є товариство.

При вирішенні спорів, пов'язаних з порядком скликання і роботи наглядової ради товариства, визначенням правомочності її засідання, необхідно застосовувати положення установчих документів товариства. У випадку їх неврегульованості в установчих документах застосовується аналогія закону в частині норм, що регулюють відповідні питання скликання та проведення загальних зборів товариства (обов'язковість повідомлення усіх членів наглядової ради про проведення засідання, надання інформації з питань порядку денного, правомочність, порядок прийняття рішення).

Таким чином, положеннями корпоративного законодавства України акціонерам надано право оскаржити рішення органу товариства (в даному випадку Наглядової ради товариства), якщо воно порушує їх права та охоронювані законом інтереси, у випадку, зокрема, прийняття рішення поза межами своєї компетенції.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 160 ЦК України в акціонерному товаристві може бути створена наглядова рада акціонерного товариства, яка здійснює контроль за діяльністю його виконавчого органу та захист прав акціонерів товариства.

Випадки обов'язкового створення в акціонерному товаристві наглядової ради встановлюються законом.

Статутом акціонерного товариства і законом визначається виключна компетенція наглядової ради. Питання, віднесені статутом до виключної компетенції наглядової ради, не можуть бути передані нею для вирішення виконавчому органу товариства.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 Закону України «Про акціонерні товариства» Наглядова рада акціонерного товариства є органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства, і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, контролює та регулює діяльність виконавчого органу.

За приписами ч. 2 вказаної статті Закону до виключної компетенції Наглядової ради товариства відноситься:

1) затвердження в межах своєї компетенції положень, якими регулюються питання, пов'язані з діяльністю товариства;

2) підготовка порядку денного загальних зборів, прийняття рішення про дату їх проведення та про включення пропозицій до порядку денного, крім скликання акціонерами позачергових загальних зборів;

3) прийняття рішення про проведення чергових або позачергових загальних зборів відповідно до статуту товариства та у випадках, встановлених цим Законом;

4) прийняття рішення про продаж раніше викуплених товариством акцій;

5) прийняття рішення про розміщення товариством інших цінних паперів, крім акцій;

6) прийняття рішення про викуп розміщених товариством інших, крім акцій, цінних паперів;

7) затвердження ринкової вартості майна у випадках, передбачених цим Законом;

8) обрання та припинення повноважень голови і членів виконавчого органу;

9) затвердження умов контрактів, які укладатимуться з членами виконавчого органу, встановлення розміру їх винагороди;

10) прийняття рішення про відсторонення голови або члена виконавчого органу від здійснення повноважень та обрання особи, яка тимчасово здійснюватиме повноваження голови виконавчого органу;

11) обрання та припинення повноважень голови і членів інших органів товариства;

12) обрання реєстраційної комісії, за винятком випадків, встановлених цим Законом;

13) обрання аудитора товариства та визначення умов договору, що укладатиметься з ним, встановлення розміру оплати його послуг. У разі, якщо наглядова рада відсутня, це питання належить до компетенції виконавчого органу, якщо інше не встановлено статутом;

14) визначення дати складення переліку осіб, які мають право на отримання дивідендів, порядку та строків виплати дивідендів у межах граничного строку, визначеного частиною другою статті 30 цього Закону;

15) визначення дати складення переліку акціонерів, які мають бути повідомлені про проведення загальних зборів відповідно до частини першої статті 35 цього Закону та мають право на участь у загальних зборах відповідно до статті 34 цього Закону;

16) вирішення питань про участь товариства у промислово-фінансових групах та інших об'єднаннях, про заснування інших юридичних осіб;

17) вирішення питань, віднесених до компетенції наглядової ради розділом XVI цього Закону, у разі злиття, приєднання, поділу, виділу або перетворення товариства;

18) прийняття рішення про вчинення значних правочинів у випадках, передбачених частиною першою статті 70 цього Закону;

19) визначення ймовірності визнання товариства неплатоспроможним внаслідок прийняття ним на себе зобов'язань або їх виконання, у тому числі внаслідок виплати дивідендів або викупу акцій;

20) прийняття рішення про обрання оцінювача майна товариства та затвердження умов договору, що укладатиметься з ним, встановлення розміру оплати його послуг;

21) прийняття рішення про обрання (заміну) депозитарної установи, яка надає акціонерному товариству додаткові послуги, затвердження умов договору, що укладатиметься з нею, встановлення розміру оплати її послуг;

22) надсилання оферти акціонерам відповідно до статей 65 - 65-1 цього Закону;

23) вирішення інших питань, що належать до виключної компетенції наглядової ради згідно із статутом акціонерного товариства, в тому числі прийняття рішення про переведення випуску акцій документарної форми існування у бездокументарну форму існування.

Відповідно до п. 8.2.1. Статуту товариства (в редакції чинній на момент прийняття оскаржуваного рішення) наглядова рада є органом товариства, представляє інтереси акціонерів у період між проведенням зборів і в межах своєї компетенції контролює і регулює діяльність виконавчого органу товариства.

До компетенції наглядової ради товариства згідно п. 8.2.10 Статуту належить :

винесення на Загальні збори акціонерів пропозицій з питань діяльності товариства у встановленому Статутом порядку ;

припинення до найближчих Загальних зборів акціонерів повноваження членів Правління, що розірвали трудові відносини із товариством;

аналіз дій Правління з управління товариством, реалізації інвестиційної, технічної і цінової політики;

проведення позачергових ревізій та аудиторських перевірок фінансово-господарської діяльності товариства;

винесення рішень про притягнення до майнової відповідальності посадових осіб органів управління товариства;

прийняття рішень щодо заохочення голови та членів правління за результатами діяльності товариства;

затвердження рішення Правління товариства про розпорядження рухомим та нерухомим майном товариства, грошовими коштами, отримання кредитів на суму, що перевищує 50 відсотків статутного капіталу Товариства;

винесення пропозицій Правлінню, щодо зменшення кредиторської і дебіторської заборгованості товариства.

Отже, з аналізу вищеперелічених приписів чинного законодавства та положень Статуту товариства вбачається, що до компетенції Наглядової ради товариства не належить прийняття пропозицій т.в.о. голови правління або прийняття окремих рішень щодо виступу засновником третьої особи та внесення до її статутного капіталу рухомого та нерухомого майна товариства.

Згідно положень Статуту товариства тимчасово виконуючого обов'язки голови правління, в даному випадку Половко М.П., також не наділено повноваженнями одноосібно приймати такі рішення та/або виносити пропозиції щодо їх прийняття на засіданні Наглядової ради товариства.

В силу приписів п. 8.3.14 Статуту товариства прийняття рішення про вступ до складу інших господарюючих суб'єктів (в даному випадку до акціонерного товариства третьої особи) належить до компетенції Правління товариства, яке згідно п.п. 8.3.1, 8.3.6 Статуту є колегіальним органом та обирається у кількості трьох осіб, а основним із завдань Наглядової ради згідно чинного законодавства є контроль та регулювання діяльності Правління, як виконавчого органу товариства.

При цьому, матеріали справи не містять жодних рішень Правління товариства, як колегіального органу, щодо виступу засновником ТОВ «ПМ-Арсенал» та внесення як сплату своєї частки в Статутному капіталі останнього рухомого та нерухомого майна загальною балансовою вартістю 910 000, 00 грн.

З огляду на вищенаведене, ні чинним законодавством, ні Статутом товариства не наділено Наглядову раду повноваженнями щодо прийняття (затвердження) пропозицій т.в.о. голови правління, який до речі також одноосібно не наділений Статутом товариства відповідними повноваженнями щодо виступу засновником третьої особи та внесення до її статутного капіталу рухомого та нерухомого майна товариства, отже рішення Наглядовою радою прийнято поза межами своїх повноважень.

Місцевий господарський суд не звернув уваги на згадані приписи чинного законодавства та положення Статуту товариства щодо повноважень Наглядової ради, а тому не врахував їх при прийнятті оскаржуваного рішення про відмову в задоволенні позову.

Крім цього, в обґрунтування своїх як позовних, так й апеляційних вимог позивач (апелянт) вказував на те, що наглядова рада ПрАТ «АТП-2361» не наділена повноваженнями приймати рішення про вчинення товариством значимого правочину, якщо ринкова вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 25% вартості активів товариства за даними останньої річної фінансової звітності. Відповідно, прийняте нею рішення про відчуження рухомого та нерухомого майна товариства загальною вартістю 910 000, 00 грн. шляхом його передання до статутного капіталу ТОВ «ПМ Арсена» суперечить положенням Статуту товариства та вимогам чинного законодавства.

Згідно ст. 70 Закону України «Про акціонерні товариства» рішення про надання згоди на вчинення значного правочину, якщо ринкова вартість майна або послуг, що є його предметом, становить від 10 до 25 відсотків вартості активів за даними останньої річної фінансової звітності акціонерного товариства, приймається наглядовою радою. Статутом акціонерного товариства можуть бути визначені додаткові критерії для віднесення правочину до значного правочину. У разі неприйняття наглядовою радою рішення про надання згоди на вчинення значного правочину питання про вчинення такого правочину може виноситися на розгляд загальних зборів.

За приписами ч. 2 цієї статті, якщо ринкова вартість майна або послуг, що є предметом значного правочину, перевищує 25 відсотків вартості активів за даними останньої річної фінансової звітності акціонерного товариства, рішення про надання згоди на вчинення такого правочину приймається загальними зборами за поданням наглядової ради.

Правочином згідно ч. 1 ст. 202 ЦК України є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Значним правочином в розумінні п. 4 ст. 2 Закону України «Про акціонерні товариства» є правочин (крім правочину з розміщення товариством власних акцій), учинений акціонерним товариством, якщо ринкова вартість майна (робіт, послуг), що є його предметом становить 10 і більше відсотків вартості активів товариства, за даними останньої річної фінансової звітності.

При цьому, прийняття Наглядовою радою товариства рішень про виступ засновником ТОВ «ПМ-Арсенал» та внесення як сплату своєї частки в Статутному капіталі останнього рухомого та нерухомого майна загальною балансовою вартістю 910 000, 00 грн. не є значимим правочином в розумінні вищезгаданих статтей, відповідно не може бути підставою для визнання їх недійсними. Таким чином, доводи апелянта в цій частині як безпідставні та необґрунтовані не заслуговують на увагу, а апеляційна скарга в цій частині не підлягає задоволенню.

Разом з тим, апеляційний господарський суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог про визнання недійсними рішень Наглядової ради Закритого акціонерного товариства «АТП-2361» (зараз - Приватне акціонерне товариство «АТП -2361»), оформлених протоколом від 18.12.2014, як таких, що прийнятті Наглядовою радою товариства поза межами своїх повноважень.

За таких обставин, апеляційний господарський суд не погоджується із висновками місцевого суду про відмову в задоволенні позову, оскаржене рішення вважає незаконним й таким, що підлягає скасуванню з прийняттям нового - про задоволення позову. Доводи апелянта по суті апеляційної скарги частково заслуговують на увагу, а його скарга підлягає частковому задоволенню.

В зв'язку із задоволенням позову та частковим задоволенням апеляційної скарги позивача з відповідача на його користь на підставі ст. 49 ГПК України підлягає стягненню 1 600, 00 грн. судового збору за подання позову та 880, 00 грн. судового збору за подання апеляційної скарги пропорційно задоволеним вимогам.

Керуючись ст.ст. 49, 99, 101-103, 105 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково, рішення Господарського суду Черкаської області від 17.08.2017 у справі № 925/706/17 скасувати та прийняти нове рішення:

Позов ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «АТП -2361» про визнання недійсними рішень задовольнити.

Визнати недійсними рішення Наглядової ради Закритого акціонерного товариства «АТП-2361» (зараз - Приватне акціонерне товариство «АТП -2361»), оформлені протоколом від 18.12.2017.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «АТП-2361» (18036, м. Черкаси, вул. Першотравнева, буд. 3, ідентифікаційний код 03577651) на користь ОСОБА_2 (04107, АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_1) 1 600, 00 грн. судового збору за подання позову.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «АТП-2361» (18036, м. Черкаси, вул. Першотравнева, буд. 3, ідентифікаційний код 03577651) на користь ОСОБА_2 (04107, АДРЕСА_1, номер облікової картки платника податку НОМЕР_1) 880, 00 грн. судового збору за подання апеляційної скарги.

Видачу наказів доручити Господарському суду Черкаської області.

Матеріали справи № 925/706/17 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанову може бути оскаржено в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий суддя С.Я. Дикунська

Судді М.А. Дідиченко

Л.П. Зубець