РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.12.2017Справа №910/17955/17

За позовом фізичної особи-підприємця Омарової Фариди Абдулаївни

до публічного акціонерного товариства "Київенерго" про скасування рішення

Суддя Головатюк Л.Д.

Представники :

Від позивача - Ткачук О.М.(дов. від 07.11.2017)

Від відповідача: Жовтун О.В.(дов. від 27.04.2017)

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до відповідача про скасування рішення комісії по розгляду акту порушень правил користування електричною енергією, що оформлене протоколом № 704 від 18.04.2017.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.10.2017 порушено провадження у справі №910/17955/17 та призначено до розгляду на 09.11.2017.

Судове засідання 09.11.2017 не відбулося у зв'язку з перебуванням судді на лікарняному.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 13.11.2017 справу призначено до розгляду на 28.11.2017.

28.11.2017 в судовому засіданні оголошено перерву на 07.12.2017 для подання додаткових доказів по справі.

В судове засідання 07.12.2017 прибули представники позивача та відповідача, дали пояснення по справі.

Представник відповідача подав суду відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечив та просив відмовити в його задоволенні, оскільки вважає, що позивач допустив порушення, а отже акт про порушення є правомірним.

Позивач позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

У судовому засіданні складався протокол згідно статті 81-1 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення проти позову, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Відповідно до частини 2 статті 509 Цивільного кодексу України зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки (частина 1 статті 11 Цивільного кодексу України).

Як встановлено частиною 2 статті 11 Цивільного кодексу України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов'язків є договори та інші правочини.

10.07.2013 між Фізичною особою-підприємцем Омарова Фарида Абудулаївна (далі - позивач) та публічним акціонерним товариством «Київенерго» (далі - відповідач) було укладено Договір про постачання електричної енергії №52606(далі договір).

15.02.2017 працівниками Структурного відокремленого підрозділу «Київські електричні мережі» публічного акціонерного товариства «Київенерго», які є представниками енергопостачальника (відповідача) була проведена перевірка дотримання позивачем вимог Правил користування електричною енергією (надалі - ПКЕЕ) на об'єкті, розташованому за адресою: м. Київ, вул. Рилєєва 7/11.

За наслідками перевірки відповідачем було складено Акт про порушення №37456 від 15.02.2017, яким встановлено порушення ПКЕЕ, а саме: статтей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», пунктів 3.34, 6.40, 10.2, ПКЕЕ - «самовільне підключення до електричної мережі поза розрахунковими засобами обліку з порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконане дротом від живлячої кабельної лінії з метою безоблікового споживання. Самовільне підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді неможливо". Споживачу не продемонстровано порушення.

30.03.2017 відбулось засідання комісії Відповідача оформлене протоколом №591, з розгляду Акту про порушення №37456 від 15.02.2017, на якому було прийнято рішення про перенесення розгляду акту про порушення на 13.04.2017 з метою надання пояснень особисто працівниками (інспекторами) Відповідача, які проводили перевірку.

13.04.2017 відбулось засідання комісії відповідача з розгляду акту про порушення №37456 від 15.02.2017, оформлене протоколом №688, на якому було прийнято рішення про перенесення розгляду на 18.04.2017.

18.04.2017 відбулось засідання комісії відповідача з розгляду акту про порушення, Акт №37456 від 15.02.2017, оформлене протоколом №704, на якому Позивачу в усній Формі запропоновано добровільно погодитись зі штрафом близько 160 000 гривень, а після відмови - було прийнято рішення про нарахування 680 тисяч 138 гривень 35 копійок виходячи з обрахувань за період 3 років (931 день) з 19.08.2014 по 06.03.2017 згідно п. 2.9 та формулою 2.7. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562.

Проте, позивач наголосив, що рішення та розрахунки не відповідають дійсності, з підстав, крім іншого, що представниками відповідача з 2013 по 2016 рік, а саме 10.07.2013 акт №0199373, 19.08.2014 акт №0572582, 11.12.2015, 24.06.2015 та 29.03.2016, представниками енергопостачальника (відповідача) Неженським, Лісовим, Жеребор Д.К. було проведено декілька перевірок дотримання позивачем вимог ПКЕЕ, та жодних порушень встановлено не було.

Не погоджуючись з вищевказанним рішенням, позивачем була написана скарга на дії відповідача, до Національної комісії що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), яка була розглянута та листом № 4890/203/9-17 від 01.09.2017 повідомлено що «НКРЕКП вважає, що ПАТ «Київенерго» не має підстав для застосування положень Методики для здійснення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі Акта» з огляду на наступне:

- відповідно до положень пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії , не облікованої в наслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 782/12656 (із змінами) (далі - Методика), ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення порушень, зокрема, зазначених у підпунктах 5-7 пункту 2.1 Методики, а саме:

- самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів, або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника;

- підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок струмоприймачів, або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушенням схеми обліку;

- підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок струмоприймачів, або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку;

При цьому, згідно з абзацом 4 пункту 2.9 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 пункту 2.1 Методики, ця Методика застосовується за умови виявлення місця (точки) підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Разом з тим, необхідно зауважити, що в Акті зазначено, що самовільне підключення виконано прихованою електропроводкою.

Положенням пункту 1.2 ПКЕЕ встановлено, що прихована електропроводка - це електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.

Проте, в Акті, як у описі виявленого порушення, так і на наведеній в Акті схемі електропостачання споживача, чітко не зазначено місце самовільного підключення електропроводки до електричної мережі, а також Акт не містить інформації щодо вчинення представниками енергопостачальника дій, необхідних для виявлення прихованої електропроводки (у тому числі місця її підключення), а саме: використання спеціальних технічних засобів та/або здійснення часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів.

Разом з тим, інформація, зазначена в пунктах 3 та 6 Акта, а саме щодо невилучення зразка проводу та невідновлення схеми обліку електричної енергії, також ставить під сумнів факт виявлення енергопостачальником місця підключення самовільного підключення до електричних мереж».

Підставами для визнання недійсним рішення Відповідача (комісії по розгляду акту порушень ПКЕЕ), яке оформлене протоколом засідання комісії № 704 від 18.04.2017 та скасування рахунку №52606018 від 18.04.2017 позивач вважає:

- відсутність вини позивача, складу правопорушення, а також недоведеність та свідома надуманість Відповідачем факту порушення Позивачем правил ПКЕЕ, а саме: статтей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», пунктів 3.34, 6.40, 10.2 ПКЕЕ, з подальшим свідомим внесенням недостовірних відомостей до Акту, а саме: «самовільне підключення до електричної мережі поза розрахунковими засобами обліку з порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконане дротом від живлячої кабельної лінії з метою безоблікового споживання. Самовільне підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді неможливо».

- Відсутність підстав для застосування положень Методики для здійснення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі Акта, що за результатами перевірки підтверджується листом НКРЕКП № 4890/203/9-17 від 01.07.2017 (Додаток 9)

- Навіть якщо рішення Відповідача теоретично було законним, Розрахунки не відповідають дійсності, з підстав, крім іншого, що обрахувані за період 3 років (931 день) з 19.08.2014 по 06.03.2017, проте представниками Відповідача з 2013 по 2016 рік, а саме 10.07.2013 року, 19.08.2014 року, 11.12.2015 року, 24.06.2015 року та 29.03.2016 року, було проведено декілька перевірок дотримання Позивачем вимог ПКЕЕ, та жодних порушень встановлено не було.

- Акт (у подальшому Протокол комісії) складений та підписаний особами, що не є уповноваженими особами Відповідача та не мають права підпису від імені відповідача.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Проаналізувавши зміст укладеного між сторонами договору про постачання електричної енергії № 52606 від 10.07.2013, суд дійшов висновку, що за своєю правовою природою він є договором енергопостачання.

Згідно зі ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу. Зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Частинами 1, 3, 5 ст. 626 Цивільного кодексу України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов'язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору.

У відповідності до положень ст.ст. 6, 627 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ст. 275 Господарського кодексу України, за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Окремим видом договору енергопостачання є договір про постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору про постачання електричної енергії встановлюються законами України "Про засади функціонування ринку електричної енергії України" та "Про електроенергетику". Відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику", споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Згідно ч.1 ст. 277 Господарського кодексу України, абоненти користуються енергією з додержанням правил користування енергією відповідного виду. Правила користування енергією, якщо інше не передбачено законом, затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.1.1 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України від 31.07.1996 року № 28 (надалі - ПКЕЕ), ці правила регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Засоби обліку - засоби вимірювальної техніки, у тому числі лічильники, трансформатори струму та напруги, кола обліку, які використовуються для визначення обсягу електричної енергії та величини споживання електричної потужності.

У п.п.15, 16 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.08.1996 за № 417/1442, із змінами, (далі - Правила) зазначено, що постачальник електричної енергії має право контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору про постачання електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

Як зазначено судом вище, 15.02.2017 представниками публічного акціонерного товариства "Київенерго" складено акт про порушення № 37456, яким встановлено, що позивач при користуванні електричною енергією за адресою: м. Київ, вул. Рилєєва 7/11, самовільно підключився до електричної мережі поза розрахунковими засобами обліку з порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконане дротом від живлячої кабельної лінії з метою безоблікового споживання. Самовільне підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді неможливо.

Відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

Згідно п. 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

Відповідно до правил користування електричною енергією, контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень.

Технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку "Правилам устройства электроустановок" (далі - ПУЕ) та іншим нормативно-технічним документам.

Таким чином, з наведеного вище випливає, що метою контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки є візуальне обстеження цілісності засобу обліку для виявлення без використання спеціальних технічних засобів та часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень.

За змістом ст.ст. 216,217, 218, 235, 236, 237 ГК України рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недорахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією. Таким чином, очевидним є те, що «донарахування» електричної енергії є одним з видів відповідальності, і очевидним є те, що позивача відповідач намагається повторно притягнути до відповідальності.

Проте суд наголошує, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг у своєму листі № 4890/203/9-17 від 01.09.2017 зазначила, що ПАТ «Київенерго» не має підстав для застосування положень Методики для здійснення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі Акта, а відтак, в основу рішення відповідача, що оскаржується позивачем, покладено незаконний документ, і даний документ не може бути підставою для законного і обґрунтованого рішення.

Вказівки НКРЕКП для відповідача є обов'язковими, оскільки даний орган встановлює порядок діяльності відповідача на відповідному ринку, де відповідач займає монопольне становище.

Відповідно до Постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 «Про затвердження Правил користування електричною енергією» (надалі - Постанова НКРЕ), (п.5.) основним документом, що регулює взаємовідносини між споживачем та постачальником електричної енергії є Договір.

Крім Договору, дана Постанова НКРЕ визначає як обов'язкові до виконання споживачами затверджені нею Правила користування електроенергією та Методики НКРЕ, це саме закріплено і в Договорі.

У п.6. даної Постанови НКРЕ описується порядок дій при виявленні порушень та способи оскаржень незаконних дій відповідача, зокрема:

6.42. На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі Звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов'язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії.

У разі звернення споживача до суду щодо оскарження рішення комісії споживач впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу повідомляє про це постачальника електричної енергії (до прийняття постачальником електричної енергії рішення про обмеження або відключення електропостачання) та надає копію зареєстрованої в канцелярії суду позовної заяви. У разі неотримання постачальником електричної енергії ухвали про відкриття провадження у справі впродовж 20 робочих днів з дня реєстрації позовної заяви канцелярією суду постачальник електричної енергії може звернутись до суду щодо встановлення факту порушення провадження у справі.

На період розгляду судом спірних питань щодо порушення споживачем цих Правил обмеження та відключення електропостачання такого споживача, пов'язане з оскаржуваним фактом порушення, не здійснюється.

Частиною 1 ст. 216 ГК України встановлено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки (ч. 1 ст. 217 ГК України).

Згідно частини 5 ст. 277 ГК України, відповідальність за порушення Правил користування енергією встановлюється законом.

Статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці у тому числі є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування енергією.

Правилами користування електричною енергією визначено, що збитки (з вини споживача) це витрати, недоотримана вигода (за винятком доходу від реалізації недоврахованої електричної енергії) постачальника електричної енергії або електропередавальної організації (основного споживача), яких вони зазнали внаслідок пошкодження електроустановок через зловмисну чи недбалу діяльність споживача (субспоживача) або інших осіб, та вартість робіт і послуг, необхідних для відновлення електроустановок та електропостачання.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог позивача про скасування рішення публічного акціонерного товариства "Київенерго", оформленого протоколом № 704 від 18.04.2017 по розгляду акта про порушення № 37456 від 15.02.2017.

Вищенаведене спростовує доводи викладені відповідачем у відзиві на позовну заяву.

Відповідно до ст. ст. 43, 33, 34 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги щодо стягнення з відповідача заборгованості є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 49 ГПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 33, 34, 49, 82-85, 116-118 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги фізичної особи-підприємця Омарової Фариди Абдулаївни задовольнити.

2. Визнати недійсним рішення публічного акціонерного товариства "Київенерго" (01001, м. Київ, площа Івана Франка, буд. 5, ідентифікаційний код - 00131305), оформленого протоколом № 704 від 18.04.2017 по розгляду акта про порушення № 37456 від 15.02.2017.

3. Стягнути з публічного акціонерного товариства "Київенерго" (01001, м. Київ, площа Івана Франка, буд. 5, ідентифікаційний код - 00131305) на користь фізичної особи-підприємця Омарової Фариди Абдулаївни (АДРЕСА_1 ІПН НОМЕР_1) 1 600 (одна тисяча шістсот) грн. 00 коп. - судового збору.

4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

5. Рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його підписання, оформленого відповідно до ст. 84 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене в порядку та строки, визначені Господарським процесуальним кодексом України.

6. Копію рішення розіслати сторонам.

Суддя Головатюк Л.Д.

Дата підписання повного тексту рішення - 12.12.2017