УХВАЛА

06.12.2017Справа № 910/14489/17

Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., за участю секретаря судового засідання Ковалівської О.М., розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/14489/17

за позовом заступника прокурора міста Києва, м. Київ, в інтересах держави в особі Київської міської ради, м. Київ,

до фізичної особи-підприємця Олійникова Олександра Васильовича, м. Київ,

про повернення земельної ділянки,

за участю представників:

прокуратури - Винник О.О. (посвідчення від 15.12.2015 № 036704);

позивача - Закаль О.О. (довіреність від 30.10.2017 № 225-КМР-3414);

відповідача - Терновий Ю.В (договір від 30.11.2017 № 1),

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа № 910/14489/17 за позовом заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради (далі - КМР) до фізичної особи-підприємця Олійникова Олександра Васильовича (далі - Підприємець). про зобов'язання відповідача повернути КМР земельну ділянку (обліковий код НОМЕР_1) площею 0,0070 га на АДРЕСА_2, привівши її у придатний для використання стан шляхом звільнення від будівель і споруд.

06.12.2017 відповідач подав суду відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог.

Підприємець 06.12.2017 подав суду клопотання про припинення провадження у справі з огляду на те, що 24.10.2017 та 27.10.2017 нерухоме майно, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 та складається з 53,9 кв.м. було відчужене на користь ОСОБА_5; отже, на даний час Підприємець не є власником даного нерухомого майна.

Суд відклав розгляд клопотання Підприємця до наступного судового засідання.

Разом з тим, відповідно до частини першої статті 27 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до прийняття рішення господарським судом, якщо рішення з господарського спору може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї з сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за клопотанням сторін, прокурора. Якщо господарський суд при прийнятті позовної заяви, вчиненні дій по підготовці справи до розгляду або під час розгляду справи встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права і обов'язки осіб, що не є стороною у справі, господарський суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору. У справах щодо майна господарських організацій, у статутному капіталі яких є корпоративні права держави, господарський суд залучає орган державної влади, що здійснює управління корпоративними правами, до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що відповідно до довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником нерухомого майна, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 та складається з 53,9 кв.м., відповідно до договорів купівлі-продажу від 24.10.2017 №4450 та від 27.10.2017 №4480, є ОСОБА_5.

З огляду на викладене, Господарський суд міста Києва визнав за необхідне залучити до участі у справі, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_5, оскільки, рішення з даного господарського спору може вплинути на права або обов'язки вказаної юридичної особи.

Згідно з частиною першою статті 77 ГПК України господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні. Такими обставинами, зокрема, є неподання витребуваних доказів, тощо.

Разом з тим, відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено в пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК України, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов'язані зі станом здоров'я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.

Беручи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, характер процесу, суд дійшов висновку про необхідність відкладення розгляду справи для надання учасникам процесу часу виконати вимоги ухвал суду та виконати приписи статей 32-36 ГПК України.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 27, 77, 86 ГПК України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відкласти розгляд справи на 23.01.18 о 15:45 год. судове засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-Б, зал судових засідань № 1 (корпус Б).

2. Залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_5.

3. Зобов'язати:

3.1. Учасників процесу: виконати вимоги ухвал суду від 25.05.2017 та 13.06.2017; направити у судове засідання своїх повноважних представників, повноваження яких повинні бути оформлені відповідно до приписів статті 28 ГПК України; документи на підтвердження повноважень таких представників подати суду;

3.2. Прокурора та позивача:: надіслати копію позовної заяви з додатками на адресу ОСОБА_5; докази що підтверджують факт надіслання подати суду для долучення до матеріалів справи; надати оригінали документів, копії яких додані до позовної заяви, для огляду в судовому засіданні; надати належним чином засвідчені копії документів, які були подані суду;

3.3. Відповідача: протягом двох днів з моменту отримання даної ухвали подати суду належним чином засвідчені договори купівлі-продажу, укладені з ОСОБА_5;

3.4. Третю особу: подати суду письмові пояснення з приводу заявленого позову, документально підтвердивши, викладені обставини.

4. Звернути увагу сторін на необхідність дотримання ними вимог статей 22, 33, 34 та частини четвертої статті 74 ГПК України та на встановлений статтею 69 ГПК України строк вирішення спору.

5. Попередити сторони, що при ухиленні від вчинення дій, покладених судом на сторони, до останніх можуть бути застосовані санкції, передбачені пунктом 5 статті 83 ГПК України.

6. Копію ухвали надіслати учасникам процесу для виконання.

Відповідно до частини другої статті 45 ГПК України невиконання вимог ухвал господарських судів тягне відповідальність, встановлену цим Кодексом та іншими законами України.

Суддя І.Д.Курдельчук