ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"11" грудня 2017 р. Справа №924/948/17

Господарський суд Хмельницької області у складі:

суддя Димбовський В.В., розглянувши матеріали справи

за позовом першого заступника прокурора Хмельницької області в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради, м. Хмельницький

до товариства з обмеженою відповідальністю "Євромед+", м. Хмельницький

про стягнення 139853,00 грн. збитків, завданих невиконанням зобов'язань щодо сплати пайової участі

Представники сторін:

від позивача: ОСОБА_1 - за довіреністю від 01.06.2017р.

від відповідача: ОСОБА_2 - за довіреністю від 03.11.2017р., ОСОБА_3 - засновник

від прокуратури: ОСОБА_4 - за службовим посвідченням від 20.02.2015р.

У судовому засіданні, відповідно до ст. 85 ГПК України, проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Суть спору: прокурор звернувся в інтересах позивача з позовом до суду про стягнення з відповідача 139853,00 грн. - збитків, завданих невиконанням зобовязання щодо сплати пайової участі.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що відповідачем у 2014 році здійснено реконструкцію (капітальний ремонт) приміщень діагностичного центру по вул. Кам'янецька 76 у м. Хмельницькому, даний об'єкт прийнято в експлуатацію. На думку прокурора, всупереч вимог закону відповідач не звернувся до позивача із заявою про укладення договору, та документів, необхідних для визначення розміру пайової участі та укладення договору не надіслав, коштів пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету не сплатив.

Присутній у судовому засіданні представник прокуратури наполягав на задоволенні заявлених позовних вимог, щодо пропущення строку позовної давності заперечив.

Присутній у судовому засіданні представник позивача наполягає на задоволенні позовних вимог, щодо пропущення строку позовної давності заперечив.

30.11.2017р. представником відповідача подано заяву про застосування строку позовної давності, в обґрунтування якого зазначив, що позов мав бути поданий не пізніше 29.09.2017р., оскільки орендоване приміщення відповідачем введено в експлуатацію з 29.09.2014р.

У поданих 11.12.2017р. додаткових поясненнях до заяви про застосування строку позовної давності відповідач зазначив, що 14.05.2014р. наказом №40 - В затверджений робочій проект реконструкції приміщення Хмельницької міської поліклініки №1 під діагностичний центр. У цьому документі була встановлена загальна кошторисна вартість будівництва в сумі 1395688,00 грн. Крім того, вказана дата затвердження робочого проекту реконструкції приміщення є датою початку будівельних робіт по реконструкції приміщення Хмельницької міської поліклініки №1. Приміщення орендоване відповідачем введено в експлуатацію, згідно декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 29.09.2014р. №ХМ 93 з 29.09.2014р. Таким чином, позивач з 14.05.2014р. по 29.09.2014р. мав укласти з відповідачем договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту за його заявою. Саме 29.09.2014р. позивач дізнався, що його права щодо укладення відповідного договору і сплати відповідачем пайової участі є порушеними. Строк позовної давності почав свій відлік від 29.09.2014р. і закінчився 29.09.2017р. (три роки). Позов щодо стягнення збитків від несплати відповідачем пайової участі міг бути поданий не пізніше 29.09.2017р. Позов прийнятий канцелярією суду 11.10.2017р., після закінчення строку позовної давності.

Також представником відповідача 30.11.2017р. подано письмовий відзив на позов, у якому зазначається, що заступник прокурора Хмельницької області подав позов в інтересах Хмельницької міської ради безпідставно. Зазначає про те, що Хмельницька міська рада самостійно може відстоювати свої інтереси та права в судах, засобами участі її штатних юристів, що підтверджується ухвалою суду у справі №924/948/17 від 09.11.2017р., в якій чітко зазначено, що у судовому засіданні приймає участь представник Хмельницької міської ради ОСОБА_1, який підтримав позовні вимоги заявлені прокурором, також посилається на те, що у позовній заяві прокурор не обґрунтував наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави або громадянина в суді, та робить висновок, що позов підлягає залишенню без розгляду згідно з пунктом 1 частини першої статті 81 ГПК України, а саме, у зв'язку з тим, що позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати. Посилаючись на п.2 ч. 4 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", зазначає, що приміщення комунальної власності по вулиці Кам'янецька, 76 (старий пологовий будинок) є приміщенням медичного призначення, і експлуатується відповідачем для медичної практики. В задоволенні позову просить відмовити повністю.

У судовому засіданні 11.12.2017р. представником відповідача подано додаткові пояснення до відзиву на позов, у яких повторно зазначив, що діагностичний медичний центр є закладом медичного і оздоровчого призначення. Окремо зауважив, що позивач не навів обґрунтованого розрахунку розміру збитків, просить суд в задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Розглядом матеріалів справи встановлено наступне.

Рішенням виконкому Хмельницької міської ради №352 від 22.05.2014р. вирішено надати згоду на здійснення капітального ремонту (невід'ємних поліпшень) нежитлового приміщення комунальної власності по вул. Кам'янецькій, 76 загальною площею 174,5 кв.м, яке передано в оренду товариству з обмеженою відповідальністю "Євромед+" для впровадження медичних послуг, під медичку практику. Також вирішено погодити проектно - кошторисну документацію на проведення капітального ремонту орендованого нерухомого майна комунальної власності нежитлового приміщення по вул. Кам'янецькій, 76 загальною площею 174,5 кв.м, яке орендується товариством з обмеженою відповідальністю "Євромед+", на проведення робіт, зазначених в акті обстеження від 10.04.2014 p., на суму 198,1428 тис. грн.

У декларації про готовність об'єкта до експлуатації зазначено, що обєкт (Діагностичний центр) знаходиться за адресою м. Хмельницький, вул. Камянецька, 76, загальною площею 174,5 кв. м. Код об'єкта (згідно з державним класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000) - 1264.4, IIІ категорія складності. Дата подання / реєстрації Декларації на початок виконання будівельних робіт, виданої Інспекцією ДАБК у Хмельницькій області 15.05.2014р. Дата початку будівництва - травень 2014р., дата закінчення будівництва - серпень 2014р.. У декларації зазначено, що закінчений будівництвом обєкт готовий до експлуатації. Кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією 1395,688 тис. гривень, у тому числі: витрати на будівельно-монтажні роботи 1081,485 тис. гривень, витрати на машини, обладнання та інвентар - 75,644 тис. гривень. Вартість основних фондів, які приймаються в експлуатацію 1395,688 тис. гривень, у тому числі: витрати на будівельно-монтажні роботи 1081,485 тис. гривень, витрати на машини, обладнання, інвентар - 75,644 тис. гривень. Декларацію зареєстровано Інспекцією держархбудконтролю у Хмельницькій області 29.09.2014р. за номером ХМ93. Декларацію завізовано Дозвільним центром Хмельницької міської ради 18.09.2014р. (02.10.2014р.) за номером 646-1.

Рішенням Хмельницької міської ради №23 від 17.12.2008р. вирішено затвердити Порядок участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького.

Відповідно до п. 1.1 Порядку замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку і має намір щодо її забудови або зміни об'єкта будівництва, у тому числі шляхом знесення, або об'єкт нерухомості і подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання).

У Порядку (пункті 1.7.17) зазначено, що до пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста не залучаються замовники у разі здійснення будівництва будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення.

Пунктом 1.10 Порядку визначено, що про обов'язок замовника взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького обов'язково зазначається у рішеннях міської ради про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, про надання земельної ділянки в оренду, про передачу у власність та письмово повідомляється під час видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки. Повідомлення про обов'язок замовника взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького йому або його повноважному представнику надається посадовою особою управління архітектури та містобудування департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів під їх особистий підпис під час видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки. Управління архітектури та містобудування департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів щотижня надає управлінню капітального будівництва департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів інформацію щодо наданих протягом тижня повідомлень про обов'язок замовника взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького. Управління земельних ресурсів та земельної реформи департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів протягом п'яти робочих днів після прийняття міською радою рішення з питань регулювання земельних відносин надає управлінню капітального будівництва департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів інформацію щодо суб'єктів, яким надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надано земельну ділянку в оренду, передано у власність.

У п. п. 2.1, 2.2 Порядку зазначено, що величина пайової участі замовника визначається у договорі, укладеному із міською радою, відповідно до встановленого цим Порядком розміру пайової участі замовника від загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта будівництва, визначеної згідно з державними будівельними нормами, без урахування витрат з придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішньо- та позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. Відсоток від вартості об'єкта будівництва, який мають вносити замовники у якості пайової участі, визначається для нежитлових приміщень, будівель і споруд, за виключенням житлових будинків (житлової частини будинку), згідно таблиці.

Відповідно до п. 2.5 Порядку у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами, вона визначається на підставі встановлених наступних нормативів для одиниці створеної потужності, зокрема: норматив для нежитлових будівель та споруд, приміщень на рівні показника опосередкованої вартості будівництва об'єктів соціального призначення, які споруджуються на території України (з урахуванням ПДВ) в частині - адміністративні будинки, рекомендованої Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України з урахуванням зонального коефіцієнта (додаток 1 "Визначення зонального коефіцієнта (Кз)").

Згідно з п. п. 4.1, 4.3, 4.5, 4.6 Порядку договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького укладається між міською радою та замовником не пізніше п'ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, а з 01.01.2013р. кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором. У разі відсутності технічних умов на приєднання до систем централізованого водопостачання та водовідведення договір про пайову участь між міською радою та замовником укладається перед зверненням до МКП "Хмельницькводоканал" не пізніше п'ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення. Розрахунок розміру пайової участі, належного замовником до оплати у відповідності до цього Порядку, проводиться управлінням капітального будівництва не пізніше десяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва (реконструкції) об'єкта будівництва, з техніко-економічними показниками. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором. Міська рада може прийняти рішення про сплату пайової участі частинами за графіком, який затверджується рішенням міської ради При цьому проводиться новий розрахунок пайової участі (або залишку не сплачених коштів) із обов'язковим застосуванням відсотків від загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта містобудування у розмірі 4 % - для житлових будинків, 10 % - для нежитлових будівель і споруд.

Відповідно до п. 5.1 Порядку для виявлення замовників будівництва управління капітального будівництва систематично щомісячно проводить моніторинг відомостей, включених до єдиного реєстру дозвільних документів, який формується Державною архітектурно-будівельною інспекцією України відповідно до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24 06.2011р. №92.

У п. 5.2 Порядку визначено, що у разі виявлення та встановлення в єдиному реєстрі факту початку будівництва або введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького управління капітального будівництва Департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів за наявності відповідної декларації проводить розрахунок розміру пайової участі, належної замовником до оплати, на підставі встановлених міською радою нормативів для одиниці створеної потужності.

У п. п. 5.3, 5.4, 5.5 Порядку зазначається, що після проведення розрахунку розміру пайової участі управління капітального будівництва надсилає рекомендованим листом з повідомленням замовнику будівництва лист-пропозицію про необхідність укладення відповідного договору, два примірники проекту договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м Хмельницького, підписані заступником міського голови та скріплені печаткою міської ради, з відповідним розрахунком пайової участі, підписаним начальником управління капітального будівництва. Замовник будівництва, який одержав проект договору, підпису його і повертає для реєстрації в управління капітального будівництва у 20-їй денний термін з моменту отримання листа-пропозиції. У разі незгоди з розміром пайової участі. Замовник будівництва протягом двадцяти днів з дня отримання проекту договору надає до Управління капітального будівництва Департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів необхідну документацію, щодо підтвердження кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами. Спори, пов'язані і укладенням договору пайової участі замовників будівництва у розвитку Інфраструктури м. Хмельницького, в тому числі при ухиленні від укладення договору, вирішуються в судовому порядку.

Додатком до Порядку є методика розрахунку розміру пайової участі на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького. У п. 2 методики визначено, що у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва (реконструкції) об'єкта не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами, пайова участь розраховується за формулою.

У матеріалах справи наявні договір оренди від 28.03.2014р. та акт приймання-передачі від 28.03.2014р., укладені між виконкомом Хмельницької міської ради та ТОВ "Євромед+" про передачу в оренду нежитлового приміщення загальною площею 174,5 кв.м., що розміщене за адресою: м. Хмельницький, вул. Кам'янецька, 76.

Відповідно до висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 04.08.2014р. №05.03.02-04/49879, виданого Державною санітарно - епідеміологічною службою Міністерства охорони здоров'я України (Хмельницьке міськрайонне управління Головного управління Держсанепідслужби у Хмельницькій області) та затвердженого Хмельницьким міськрайонним управлінням Головного управління Держсанепідслужби у Хмельницькій області, об'єкт експертизи відповідає встановленим медичним критеріям безпеки / показникам: Відповідність ДСП №173-96 "Державні санітарні правила планування та забудови населених пунктів" (зареєстр. Мінюстом 24.07.1996р. за №379/1404), ДБН В.2.2-10-2001 "Заклади охорони заоровя", ДБН В.2.5-28-2006 "Природне і штучне освітлення", ДСанПіН 6.6.3-150-2007 "Гігієнічні вимоги до влаштування та експлуатації рентгенівських кабінетів і проведення рентгенологічних процедур", ДСН по мікроклімату виробничих приміщень №3.3.6.042-99, наказу МОЗ України №246 від 21.05.2007р. "Про затвердження Порядку проведення періодичних (попередніх) медичних оглядів працівників певних категорій", регламенти щодо використання миючих та деззасобів, затверджених МОЗ України для поточної дезінфекції та передстерилізаційного очищення виробів медичного призначення. Вказане також підтверджується протоколом державної санітарно-епідеміологічної експертизи №106М, виданого 04.08.2014р. Хмельницьким міськрайонним управлінням Головного управління Держсанепідслужби у Хмельницькій області.

Згідно з довідкою Головного управління статистики у Хмельницькій області АА №822083 від 07.11.2013 до видів діяльності за КВЕД-2010 ТОВ "Євромед+" входить загальна медична практика (86.21), спеціалізована медична практика (86.22), інша діяльність у сфері охорони здоров'я (86.90). Дата первинної реєстрації - 04.11.2013р.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № від 20.10.2017р. до видів діяльності ТОВ "Євромед+" входять: 86.90 - загальна медична практика, 86.22 - спеціалізована медична практика, 86.90 - інша діяльність у сфері охорони здоров'я.

13.10.2014р. Міністерством охорони здоров'я України видано ліцензію ТОВ "Євромед+" серії АЕ №571016 на зайняття медичною практикою.

У 2014 році Хмельницьким проектним інститутом "Цивільпромбуд" створено робочий проект Реконструкції з капітальним ремонтом приміщень Хмельницької міської поліклініки №1 під діагностичний центр по вул. Кам'янецькій, 76 в м.Хмельницькому (об'єкт №12092). У проекті зазначено, що загальна характеристика споруди, що проектується: існуюче приміщення міської поліклініки №1 знаходиться по вулиці Кам'янецькій,76 в м.Хмельницькому. Будівля представляє собою цегляну споруду з несучими повздовжніми стінами. Відповідно до класифікації ДБН В.2.2-10-2001 за функціональним призначенням та характером використання споруда відноситься до лікувальних закладів.

Управління капітального будівництва виконкому Хмельницької міської ради звернулося з листом №01-16-604 від 17.08.2017р. до товариства з обмеженою відповідальністю "Євромед+", у якому повідомило, що в зв'язку із завершенням у 2014 році будівництва діагностичного центру (реконструкція) по вул. Кам'янецькій, 76, у місті Хмельницькому, товариство зобов'язано укласти договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького із Хмельницькою міською радою. Вказаний договір укладається на підставі ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та рішення 22-ї сесії Хмельницької міської ради "Про затвердження Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького та визначення такими, що втратили чинність, рішень міської ради та пунктів рішення виконавчого комітету" від 17.12.2008р. №23. У листі також зазначається, що за декларацією про готовність об'єкта до експлуатації від 29.09.2014р. №ХМ 93 задекларовано 174,5 кв. м. загальної площі будівлі. Враховуючи відсутність кошторисної вартості будівництва, розрахунок проведено за нормативом одиниці створеної потужності, що передбачено п. 5.2 Порядку. Отже, розмір пайової участі, належний до оплати, складає 139853 грн. Хмельницька міська рада запропонувала протягом двадцяти днів підписати запропонований договір та додаток до нього, або надати до управління капітального будівництва необхідну документацію та підтвердження кошторисної вартості об'єкта будівництва згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами. До листа був доданий договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького з розрахунком розміру пайової участі. Направлення листа підтверджується фіскальним чеком від 18.08.2017р.

Враховуючи вищевикладене, прокурор в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради звернувся з даним позовом до суду.

Аналізуючи докази, оцінюючи їх в сукупності, судом приймається до уваги наступне.

Згідно з преамбулою Закону України "Про планування містобудівної діяльності" цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

За змістом ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Хмельницькою міською радою визначено Порядок участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького.

У п. 1.1 Порядку зазначено, що замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку і має намір щодо її забудови або зміни об'єкта будівництва, у тому числі шляхом знесення, або об'єкт нерухомості і подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання).

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Прокурор та позивач у позові та поясненнях наголошують на тому, що відповідач є замовником у розумінні Закону України "Про планування містобудівної діяльності" та Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, а тому має сплатити кошти пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету.

У відповідності до ч. 2 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва, в тому числі: будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення.

Як вже зазначалось, у Порядку (пункті 1.7.17) зазначено, що до пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста не залучаються замовники у разі здійснення будівництва будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення.

Згідно абзацу 3 статті 3 Закону України "Основи законодавства України про охорону здоров'я" від 19.11.1992р. №2801-XII, заклад охорони здоров'я - юридична особа будь-якої форми власності та організаційно-правової форми або її відокремлений підрозділ, основним завданням яких є забезпечення медичного обслуговування населення на основі відповідної ліцензії та професійної діяльності медичних (фармацевтичних) працівників.

Пунктом 1 Положення про Міністерство охорони здоров'я України, затвердженого Указом Президента України від 13.04.2011р. №467/2011, МОЗ України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади у формуванні та забезпеченні реалізації державної політики у сфері охорони здоров'я.

Згідно п. 6.8 Положення про Міністерство охорони здоров'я України, до функцій Міністерства охорони здоров'я відносяться затвердження номенклатури установ охорони здоров'я, лікарських спеціальностей, медичних і фармацевтичних спеціальностей і посад.

В свою чергу, у наказі Міністерства охорони здоров'я України від 28.10.2002р. №385 "Про затвердження переліків закладів охорони здоров'я, лікарських посад та посад молодших спеціалістів з фармацевтичною освітою", зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12.11.2002р. за №892/7180, затверджено Перелік закладів охорони здоров'я. Відповідно до п. 1.1.1 Переліку до закладів охорони здоров'я відносяться такі багатопрофільні лікарняні заклади, як Лікувально-діагностичний центр.

Відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000 (введено в дію Наказом Держстандарту України від 17.08.2000р. №507) під кодом 1264.4 значаться такі об'єкти: Поліклініки, пункти медичного обслуговування та консультації.

У декларації про готовність об'єкта до експлуатації зазначено, що код об'єкта (згідно з державним класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000) - 1264.4, IIІ категорія складності. Об'єктом вказано Діагностичний центр.

Як вже зазначалось, у 2014 році Хмельницьким проектним інститутом "Цивільпромбуд" створено робочий проект Реконструкції з капітальним ремонтом приміщень Хмельницької міської поліклініки №1 під діагностичний центр по вул. Кам'янецькій, 76 в м.Хмельницькому (об'єкт №12092). У проекті реконструкції зазначено, що за функціональним призначенням та характером використання споруда відноситься до лікувальних закладів.

З врахуванням вищезазначеного, а також ліцензії від 13.10.2014р., виданої Міністерством охорони здоров'я України на зайняття медичною практикою, довідки Головного управління статистики у Хмельницькій області АА №822083 від 07.11.2013р., витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №, висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 04.08.2014р. №05.03.02-04/49879, суд приходить до висновку, що обєкт (Діагностичний центр), який знаходиться за адресою м. Хмельницький, вул. Камянецька, 76, є будівлею медичного призначення.

За змістом Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького розрахунок розміру пайової участі, належного замовником до оплати у відповідності до цього Порядку, проводиться управлінням капітального будівництва не пізніше десяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва (реконструкції) об'єкта будівництва, з техніко-економічними показниками. Таким чином, Хмельницька міська рада (позивач) у Порядку ототожнює поняття реконструкції та будівництва.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" планування і забудова територій це діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, в тому числі, реконструкцію існуючої забудови та територій.

Аналіз ст. 2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та вказаного Порядку дає підстави для висновку, що реконструкцію існуючої забудови визначено як окремий вид забудови території.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 25.05.2017р. по справі №922/387/16.

Відповідно до ст. ст. 4, 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" для створення об'єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає, у тому числі, будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об'єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування. Будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За змістом статей 2, 10 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", статей 4, 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію наявної забудови.

Отже, реконструкція охоплюється законодавчим визначенням забудови, виходячи із наведених положень законодавства.

Аналогічну правову позицію наведено у постановах Верховного Суду України від 1 лютого 2017р. у справі №3-1441гс16, від 22 березня 2017р. у справі №3-1553гс16, від 9 серпня 2017р. у справі №3-769гс17, від 6 вересня 2017р. у справі №3-813гс17, від 6 вересня 2017р. у справі №3-780гс17, від 13 вересня 2017р. у справі №3-778гс17.

Вказане спростовує доводи прокуратури та позивача щодо неможливості застосування до спірних правовідносин ч. 4 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та щодо того, що проведені відповідачем будівельні роботи (реконструкція) не являються будівництвом у розумінні вищезазначеної статті. Відповідно, реконструкція, яка проводилася відповідачем являється будівництвом та звільняє відповідача як замовника у розвитку інфраструктури, оскільки він є лікувальним закладом.

За змістом ч. 5 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Інспекцією держархбудконтролю у Хмельницькій області 29.09.2014р. зареєстровано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації (обєкт - Діагностичний центр), що знаходиться за адресою м. Хмельницький, вул. Камянецька, 76, загальною площею 174,5 кв. м. В п. 15 декларації зазначено, що закінчений будівництвом обєкт готовий до експлуатації.

У п. п. 5.1, 5.3 Порядку зазначається про те, що для виявлення замовників будівництва управління капітального будівництва систематично щомісячно проводить моніторинг відомостей, включених до єдиного реєстру дозвільних документів. Після проведення розрахунку розміру пайової участі управління капітального будівництва надсилає рекомендованим листом з повідомленням замовнику будівництва лист-пропозицію про необхідність укладення відповідного договору.

Таким чином, суд приходить до висновку, що підзвітний позивачу орган зобовязаний був проводити моніторинг відомостей про проведення будівництва, ремонту, реконструкції. При цьому, на декларації присутнє візування Дозвільним центром Хмельницької міської ради 18.09.2014р. (02.10.2014р.).

Не зважаючи на затверджений позивачем порядок, позивач, або підзвітні йому органи не звертались до відповідача щодо необхідності укладення відповідного договору. Позивачем направлений відповідачу відповідний лист щодо укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури з проектом договору тільки 17.08.2017р., тобто через 34 місяці після завершення будівництва.

Господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів (ч. 7 ст. 179 ГК України).

Згідно з ч. 3 ст.179 ГК України укладення господарського договору є обов'язковим для сторін, якщо він заснований на державному замовленні, виконання якого є обов'язком для суб'єкта господарювання у випадках, передбачених законом, або існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості укладення договору для певних категорій суб'єктів господарювання чи органів державної влади або органів місцевого самоврядування.

Частиною 9 ст. 40 вказаного Закону визначено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Таким чином, вищевикладеними правовими нормами не передбачено прямого обов'язку щодо сплати коштів пайової участі у розвитку інфраструктури, а передбачено укладення договору на підставі якого виникає відповідний обов'язок. Тобто договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту є єдиною підставою для сплати замовниками будівництва коштів пайової участі у розвитку інфраструктури.

Судом встановлено, що як до настання дати прийняття об'єкту в експлуатацію, так і на час розгляду справи, договір пайової участі з відповідачем укладено не було, а відтак і не було визначено конкретного розміру пайової участі і обов'язку щодо її сплати.

Таким чином, доводи Прокурора та Хмельницької міської ради про те, що зобов'язання відповідача сплатити пайовий внесок в розвитку інфраструктури населеного пункту виникло в силу приписів Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а відтак є упущеною вигодою, не відповідають приписам чинного законодавства.

Крім того, вищевказаним Законом не передбачено конкретний розмір пайового внеску в розвитку інфраструктури населеного пункту, який зобов'язаний сплатити замовник, що має намір здійснити забудову земельної ділянки, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено лише граничний розмір такого внеску (ч. 6 ст. 40 Закону).

Вищенаведене кореспондується з правовою позицією, викладеною у постанові Вищого господарського суду України від 28.11.2016р. по справі №908/6108/15. Постановою Верховного Суду України від 11.10.2017р. відмовлено у задоволенні заяви про перегляд постанови Вищого господарського суду України від 28.11.2016р. по справі №908/6108/15.

Окремо судом враховується, що прокурором в позові не вказано, яким чином визначався розмір збитків. Позивач у листі №01-16-604 від 17.08.2017р. зазначає, що розрахунок проведено за нормативом одиниці створеної потужності, що передбачено п. 5.2 Порядку.

В свою чергу, п. 5.2 Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького зазначено, що у разі виявлення та встановлення в єдиному реєстрі факту початку будівництва або введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького управління капітального будівництва Департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів за наявності відповідної декларації проводить розрахунок розміру пайової участі, належної замовником до оплати, на підставі встановлених міською радою нормативів для одиниці створеної потужності.

При цьому, ні позивачем, ні прокурором не подано пояснень щодо вказаних у п. 5.2 Порядку нормативів для одиниці створеної потужності, та, відповідно заявленого у позові розміру збитків.

Також судом не беруться до уваги твердження прокуратури про те, що замовник будівництва зобов'язаний був до прийняття об'єкта в експлуатацію звернутися до виконкому міської ради для укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста і термін "до прийняття об'єкта в експлуатацію" стосується тільки замовника будівництва, а не міської ради, яка, в разі невиконання згаданого обов'язку відповідачем, має право вимагати відшкодування збитків.

Адже, такі твердження ґрунтуються виключно на помилковому довільному тлумаченні імперативної норми ч.9 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", яка не містить жодних застережень щодо непоширення відповідного граничного терміну стосовно виконавчого органу міської ради, уповноваженого своєчасно здійснювати роботу щодо укладання договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури міста.

До прийняття об'єкта в експлуатацію договір про пайову участь між сторонами укладений не був, позаяк на момент звернення позивача до замовника будівництва з вимогою про сплату збитків об'єкт вже прийнятий в експлуатацію. Саме договір про пайову участь є підставою для сплати замовниками будівництва пайового внеску у розвиток інфраструктури в м. Хмельницького.

Враховуючи відсутність договірних зобов'язань між сторонами, недоведеності протиправності у діях відповідача та причинно-наслідкового зв'язку між бездіяльністю відповідача та неотриманням позивачем коштів (враховуючи, що позивач не був позбавлений права вживати заходів до спонукання відповідача укласти відповідний договір), то склад цивільного правопорушення є недоведеним.

Таким чином, у даному випадку сплив передбачений законом граничний термін для укладення такого виду договору, і чинне законодавство у сфері містобудування не передбачає можливість продовження чи відновлення цього терміну.

Наведене також випливає з вимог ч.ч.1,2 ст.14 ЦК України, згідно яких цивільні обов'язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов'язковим для неї.

Зокрема, відповідач (замовник будівництва) не може бути примушений судом до вчинення необов'язкових дій щодо укладення договору про пайову участь у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Хмельницького за межами законодавчо встановленого терміну.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Вищого господарського суду України від 02.08.2016р. по справі №908/6187/15. Постановою Верховного Суду України від 18.10.2017р. відмовлено у задоволенні заяви про перегляд постанови Вищого господарського суду України від 28.11.2016р. по справі №908/6187/15.

За змістом частин 1, 2 статті 29 ГПК України прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, порушену за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду для представництва інтересів громадянина або держави. У разі прийняття господарським судом позовної заяви, поданої прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі прийняття господарським судом позовної заяви, поданої прокурором в інтересах держави, в якій зазначено про відсутність органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, або про відсутність у такого органу повноважень щодо звернення до господарського суду, прокурор набуває статусу позивача.

Судом встановлено, що прокурор в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради звернувся до господарського суду Хмельницької області з позовною заявою до товариства з обмеженою відповідальністю "Євромед+" про стягнення збитків, завданих невиконанням зобов'язань щодо сплати пайової участі.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

За пунктом 1 частини 6 згаданої статті під час здійснення представництва інтересів держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження, звертатися до суду з позовом.

Рішенням Конституційного Суду України від 08.04.1999р. у справі №3-рп/99 встановлено, що прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо. З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спільних відносинах.

З огляду на вищевикладене, оскільки несплата відповідачем коштів пайової участі свідчить про недотримання вимог законодавства і має наслідком порушення прав та інтересів відповідної територіальної громади, суд приходить до висновку, що прокурор правомірно звернувся з даним позовом саме в інтересах міської ради.

Наведеним спростовуються відповідні заперечення відповідача щодо того, що прокуратура необґрунтовано звернулася до суду з позовом в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради.

Прокурор зазначає в позові, що ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язання, яке прямо передбачене чинним законодавством, та зумовлюють ненадходження до місцевого (міського) бюджету коштів на загальну суму 139853 гривень.

З позовної заяви вбачається, що предметом позову є стягнення з відповідача 139853,00 грн. - збитків, завданих невиконанням зобовязання щодо сплати пайової участі.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені статтею 1166 ЦК України, частинами першою і другою якої встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно зі статтею 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Під збитками розуміються втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) та доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки особи; шкоди; причинного зв'язку між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вини.

Обов'язок відшкодувати збитки є загальною формою цивільно-правової відповідальності, яка настає для боржника за умови порушення ним зобов'язання.

Згідно до ст. 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов'язків.

Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов'язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу, зокрема, з договору.

Згідно до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

В даному випадку, всупереч вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" договір (правочин) між позивачем та відповідачем, який передбачав би конкретний розмір пайової участі, порядок та строк його внесення тощо, укладений не був, а тому у відповідача перед позивачем не виникло зобов'язання щодо сплати пайової участі, саме в разі невиконання якого позивач мав би право стягнути збитки у вигляді упущеної вигоди.

В даному випадку, зобов'язальних відносин між сторонами не існує, тому порушення умов договору не може мати місця. А відтак, доводячи склад цивільного правопорушення у діях відповідача, треба довести, що його поведінка була неправомірною та протиправною.

Протиправною поведінкою є різновид правової поведінки, що характеризується як соціальне відхилення від норми, зловживання правом та правопорушенням. Протиправною поведінка вважається тоді, коли суб'єкт права свідомо порушує норму права.

Прокурор в позові зазначав, що неукладення договору є наслідком ухилення відповідача від укладення договору пайової участі.

При цьому, прокурором та позивачем не надано доказів звернення до відповідача з пропозицією щодо укладання договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького у період виконання робіт. Як вже зазначалось, таке звернення відбулося лише 17.08.2017р. (лист №01-16-604), до цього позивач та прокуратура не зверталися до суду у передбачений законом строк для спонукання відповідача укласти відповідний договір.

Всупереч вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" як до настання дати прийняття об'єкту в експлуатацію, так і на час розгляду справи між позивачем та відповідачем не було укладено договору, який би передбачав конкретний розмір пайової участі, порядок та строк її внесення, а відтак у відповідача не виникло перед позивачем зобов'язання щодо сплати пайової участі, саме в разі невиконання якого за відповідним договором позивач мав би право стягнути збитки. Крім того, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" не передбачено прямого обов'язку щодо сплати відповідачем пайового внеску, а передбачено укладення договору на підставі якого визначається розмір пайового внеску та виникає зобов'язання щодо його сплати, що свідчить про відсутність причинно-наслідкового зв'язку між бездіяльністю відповідача та неотриманням позивачем коштів. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Вищого господарського суду України від 28.11.2016р. по справі №908/6108/15. Постановою Верховного Суду України від 11.10.2017р. відмовлено у задоволенні заяви про перегляд постанови Вищого господарського суду України від 28.11.2016р. по справі №908/6108/15.

Згідно зі ст. 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Відповідно до ст. 34 Господарського процесуального кодексу України обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

З врахуванням ч. 2 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", суд приходить до висновку, що відповідач не повинен був залучатись до участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, що є підставою для відмови в позові.

В свою чергу у випадку, коли особа не підпадає під поняття "замовник", які містяться у п. 1.1 Порядку та п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", то, відповідно, обов'язку щодо сплати пайової участі у відповідача також не виникає.

Відсутність складу цивільного правопорушення (протиправна поведінка відповідача; відсутній факт заподіяння збитків відповідачем у вигляді упущеної вигоди, оскільки відсутнє саме зобов'язання відповідача перед позивачем сплатити суму 139853,00 грн., як не наведено і обґрунтування розміру заявлених збитків; відсутня вина відповідача у невиконанні зобов'язання та заподіянні збитків) у даній справі також є підставою для відмови у позові.

Інших підстав для виникнення у відповідача обов'язку зі сплати пайового внеску, позивачем та прокуратурою не доведено.

Таким чином у позові слід відмовити.

Заява відповідача від 30.11.2017р. про застосування строку позовної давності до спірних правовідносин судом не розглядається, оскільки в позові відмовлено по суті позовних вимог, що кореспондується із п.п. 2.2 та 2.3 постанови Пленуму ВГСУ від 29.05.2013р. №13 "Про деякі питання практики застосування позовної давності у вирішенні господарських спорів".

Відповідно до ст. 49 ГПК України витрати по оплаті судового збору покладається на прокурора, у зв'язку з відмовою в позові.

Керуючись ст. ст. 44, 49, 82, 84, 85 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У позові заступника прокурора Хмельницької області в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради, м. Хмельницький до товариства з обмеженою відповідальністю "Євромед+", м. Хмельницький про стягнення 139853,00 грн. збитків, завданих невиконанням зобовязання щодо сплати пайової участі відмовити.

Повне рішення складено 12 грудня 2017 року.

Суддя В.В. Димбовський

Віддруковано 4 примірника:

1 - в матеріали,

2 - прокуратурі Хмельницької області (м. Хмельницький, провулок Військоматський, 3),

3 - позивачу (м. Хмельницький, вул. Гагаріна, 3),

4 - відповідачу (м. Хмельницький, вул. Чорновола, 62, блок 3, кім. 3).