КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

04.12.2017 Справа №910/5221/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Смірнової Л.Г.

Руденко М.А.

секретар судового засідання Борух А.С.

за участю представників сторін :

від позивача: Мостепанюк В.М. - за довіреністю;

від відповідача-2: Вичівська О.Ю. та Тодосієнко В.М. - за довіреностями;

від відповідача-1 та третьої особи: не з'явилися,

розглянувши апеляційні скарги Державної іпотечної установи та Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію у ПАТ "Дельта Банк" Кадирова Владислава Володимировича

на рішення Господарського суду міста Києва від 03.08.2017р.

у справі №910/5221/17 (суддя Борисенко І.І. )

за позовом Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію у ПАТ "Дельта Банк" Кадирова Владислава Володимировича

до відповідача-1 Державного підприємства "НАЦІОНАЛЬНІ ІНФОРМАЦІЙНІ СИСТЕМИ"

відповідача-2 Державної іпотечної установи

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб

про припинення дій , що порушують право та зобов'язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Дельта Банк" в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів на ліквідацію АТ "Дельта Банк" Кадирова Владислава Володимировича звернулось до Господарського суду міста Києва Державного підприємства "Національні інформаційні системи" та Державної іпотечної установи про застосування наслідків недійсності договору застави майнових прав від 04.09.2014р. №Д-1.1/2014 шляхом припинення у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна обтяження за №14523603 від 05.09.2014р. на рухоме майно Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", переданого в заставу Державній іпотечній установі на підставі недійсного Договору застави майнових прав від 04.09.2014р. №Д - 1.1/2014, та вилучення з Державного реєстру обтяжень рухомого майна відповідного запису; зобов'язати Державну іпотечну установу утриматися у майбутньому від вчинення дій, пов'язаних із реєстрацією у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна нових обтяжень на майнові права Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" , передані в заставу Державній іпотечній установі на підставі недійсного Договору застави майнових прав від 04.09.2014р. № Д - 1.1/2014. (з урахуванням заяви про зміну предмету позову).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.04.2017р. залучено до участі в справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб

Рішенням Господарського суду міста Києва від 03.08.2017р., позовні вимоги задоволено частково. Застосовано наслідки недійсності договору застави майнових прав від 04.09.2014р. №Д-1.1/2014 укладеного між ПАТ "Дельта Банк" та Державною іпотечною установою, шляхом припинення у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна обтяження за № 14523603 від 05.09.2014 на рухоме майно (майнові права) ПАТ "Дельта Банк", переданого в заставу Державній іпотечній установі на підставі недійсного Договору застави майнових прав від 04.09.2014р. №Д- 1.1/2014, та вилучення з Державного реєстру обтяжень рухомого майна відповідного запису № 55, а саме:

- боржник: Публічне акціонерне товариство "Дельта Банк", код: 34047020, 01133, м. Київ, вул. Щорса, буд. 36-Б;

- вид обтяження: приватне обтяження;

- тип обтяження: застава рухомого майна;

- зареєстровано: 05.09.2014 16:36:57 за № 14523603;

- підстава обтяження: Договір застави майнових прав, №Д-1.1/2014, 04.09.2014р., Державна іпотечна установа. Стягнуто з Державної іпотечної установи на користь Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" 1600,00 грн. судового збору. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, Державна іпотечна установа звернулась до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просила скасувати оскаржуване рішення в частині задоволення позовних вимог та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити.

19.09.2017р. до Київського апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію у ПАТ "Дельта Банк" Кадирова Владислава Володимировича на рішення Господарського суду міста Києва від 03.08.2017р. у справі №910/5221/17, відповідно до якої апелянт просив скасувати оскаржуване рішення в частині відмови в задоволенні позову та прийняти нове, яким в цій частині позов задовольнити.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 22.09.2017р. апеляційні скарги прийнято до провадження, об'єднано в одне апеляційне провадження та призначено до розгляду на 15.11.2017р.

15.11.2017р. судове засідання не відбулося, у зв'язку з перебуванням головуючого судді Кропивної Л.В. на лікарняному.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 24.11.2017р. розгляд апеляційних скарг призначено на 04.12.2017р.

03.11.2017р. до Київського апеляційного господарського суду від Державної іпотечної установи надійшла заява про відвід судді Руденко М.А.

14.11.2017р. Київського апеляційного господарського суду від позивача надійшло клопотання про здійснення фіксації судового засідання технічним засобом, відзив на апеляційну скаргу.

15.11.2017р. Київського апеляційного господарського суду від відповідача-2 надійшло клопотання про здійснення фіксації судового засідання технічним засобом, відзив на апеляційну скаргу.

В судовому засіданні 04.12.2017р. розглянуто заяву про відвід судді Руденко М.А., яка мотивована тим, що суддя Руденко М.А. приймала участь у слуханні аналогічної справи №910/6052/16 за апеляційною скаргою Державної іпотечної установи на рішення господарського суду міста Києва від 15.06.2016р. за позовом Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" Кадирова В.В. до Державної іпотечної установи за участю третьої особи , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про визнання договорів недійсними.

Постановою Київського апеляційного суду від 03.08.2017р. в справі №910/6052/16 апеляційну скаргу Державної іпотечної установи залишено без задоволення. А тому, на думку Державної іпотечної установи, у судді Руденко М.А. вже сформована правова позиція на користь Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк".

Представники відповідача-2 заявлений відвід судді Руденко М.А. підтримали.

Представник позивача заперечував щодо задоволення даної заяви, оскільки вказана в ній підстава не передбачена господарським процесуальним законодавством.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід судді Руденко М.А., дійшла висновку про її необґрунтованість, виходячи з наступного.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Відповідно до статті 20 ГПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він є родичем осіб, які беруть участь у судовому процесі, якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, встановлений частиною третьою статті 2-1 цього Кодексу, або якщо буде встановлено інші обставини, що викликають сумнів у його неупередженості. Суддя, який брав участь у розгляді справи, не може брати участі в новому розгляді справи у разі скасування рішення, ухвали, постанови, прийнятої за його участю, або у перегляді прийнятих за його участю рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами.

При наявності зазначених підстав суддя повинен заявити самовідвід.

Відвід повинен бути мотивованим, заявлятись у письмовій формі до початку вирішення спору. Заявляти відвід після цього можна лише у разі, якщо про підставу відводу сторона чи прокурор дізналися після початку розгляду справи по суті.

Наведені заявником обставини в обґрунтування заяви про відвід судді Руденко М.А. є необґрунтованими та відповідно такими, що не можуть бути підставами в розумінні ст. 20 ГПК України для задоволення відводу.

Згідно абз. 2 п. 1.2.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції": не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв'язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов'язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

У ГПК України не наведено вичерпного переліку обставин, які можуть викликати сумнів у неупередженості судді.

До таких обставин може бути віднесено перебування судді в особливих стосунках з особою, яка бере участь у справі. З огляду на оціночний характер цього поняття суд, розглядаючи заяву про відвід, повинен виходити з мотивів заяви про відвід і наявності доказів того, що такі стосунки можуть свідчити про упереджене ставлення судді щодо результату розгляду справи.

Кожен суддя колегії об'єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов'язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

В рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява N33949/02) від 09.11.2006р. сказано: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Таким чином, розглянувши заяву Державної іпотечної установи про відвід судді Руденко М.А., колегія суддів не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи у її обґрунтування не можуть бути, в розумінні ст.20 ГПК України, підставою для відводу судді Руденко М.А.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас згідно з частиною третьою статті 22 ГПК сторони (так само як і інші учасники судового процесу) зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин справи.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 07.07.2010р., №2453-VI, здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою впливу на безсторонність суду забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Загальна (універсальна) хартія судді (ухвалена 17.11.1999р. Центральною Радою Міжнародної Асоціації Суддів в Тайпеї (Тайвань) закріплює особисту незалежність судді зокрема - "Ніхто не може надавати або намагатися надавати судді будь-яких інструкцій, що можуть вплинути на юридичне рішення судді, за винятком, у випадках, коли це допускається, думки вищого суду з конкретної справи".

Частинами 1 та 2 ст. 48 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 07.07.2010р. №2453-VI передбачено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Суддя не зобов'язаний давати жодних пояснень щодо суті справ, які перебувають у його провадженні, крім випадків, установлених законом.

Колегія суддів Київського апеляційного господарського суду вирішує господарські спори на підставі Конституції України, Господарського процесуального кодексу України, інших законодавчих актів України, міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, при цьому оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, згідно з вимогами статей 4, 43 ГПК України. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили.

Частина 2 статті 20 ГПК України встановлює, що за наявності підстав, викладених у ч. 1 вказаної статті, суддя повинен заявити самовідвід.

Самовідвід - особиста заява судді про усунення себе від участі у розгляді даної справи. Заявлення самовідводу є обов'язком судді, який він має виконати, як тільки йому стають відомі обставини, що є підставою для відводу, зазначені у ч. 1 коментованої статті.

Форми заявлення самовідводу судді процесуальним законом не передбачені. Отже, достатнім є зазначення про це у відповідній ухвалі, винесеній згідно з частиною п'ятою статті 20 ГПК України та з урахуванням вимог статті 86 названого Кодексу.

В нарадчій кімнаті, в процесі розгляду заяви відповідача-2 у справі №910/5221/17 про відвід судді Руденко М.А., остання заявляє самовідвід у даній справі, оскільки, у відповідача-2 виникли сумніви щодо неупередженості судді Руденко М.А.

Вказану заяву мотивовано необхідністю виключення обставин, які можуть поставити під сумнів неупередженість судді при розгляді даної апеляційної скарги, недопущення у подальшому сумнівів у сторін чи інших осіб щодо неупередженості суду апеляційної інстанції та забезпечення довіри до судової влади України, а також виключити суб'єктивні підстави для сумніву заявника в неупередженості суду.

В Бангалорських принципах поведінки суддів від 19.05.2006р., які схвалені Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН №2006/23 27.07.2006р. зазначено, що довіра суспільства до судової системи, а також до авторитету судової системи в питаннях моралі, чесності та непідкупності судових органів посідає першочергове місце в сучасному демократичному суспільстві.

Розглянувши заяву судді Руденко М.А. про самовідвід у справі №910/5221/17, з метою уникнення безпідставних звинувачень представника відповідача, який дотримується суб'єктивної думки про упередженість судді Руденко М.А. при розгляді даної справи, а також з метою недопущення у подальшому сумнівів у сторін чи інших осіб щодо неупередженості колегії суддів апеляційної інстанції та забезпечення довіри до судової влади України, заява про самовідвід судді Руденко М.А. у справі № 910/5221/17 підлягає задоволенню на підставі ст. 20 ГПК України.

Частиною 6 статті 20 ГПК України встановлено, що у разі задоволення відводу (самовідводу) одному з суддів або всьому складу суду справа розглядається в тому самому господарському суді тим самим кількісним складом колегії суддів без участі відведеного судді або іншим складом суддів, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 2-1 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, матеріали справи №910/5221/17 підлягають передачі для повторного автоматизованого розподілу в частині визначення нового складу суду відповідно до ч.3 ст.2-1 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 2-1, 4-6, 20, 86 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Державної іпотечної установи про відвід судді Руденко М.А. відмовити.

2. Заяву судді Руденко М.А. про самовідвід у справі №910/5221/17 задовольнити.

3. Справу №910/5221/17 передати для проведення повторного автоматизованого розподілу.

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді Л.Г. Смірнова

М.А. Руденко