РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.11.2017№910/11115/17

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СПЄКТР ПЛЮС»

до 1. Державного підприємства «СЕТАМ»

2. Новозаводського відділу державної виконавчої служби міста Чернігів

Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів 1. Чернігівська митниця ДФС

2. Головне управління Державної казначейської служби України у

Чернігівській області

про - визнання недійсними електронних торгів, що відбулись 23.11.2016 по лоту

№ 180051; визнання недійсним протоколу про проведення електронних торгів № 226330 від 06.01.2017;

- визнання недійсним Акту про проведені електронні торги від 25.01.2017;

- стягнення 35 716, 67 грн., сплачених як гарантійний внесок за участь в електронних торгах;

- стягнення 2 288, 33 грн., сплачених як додаткова винагорода організатору

торгів;

- стягнення 722 095, 00 грн., сплачений за придбане на електронних торгах

майно,

Суддя Літвінова М.Є.

Представники учасників судового процесу:

від позивача: Деревенець Д.О. за довіреністю від 24.01.2017;

від відповідача-1: Конепуд Д.В. за довіреністю від 23.06.2017;

від відповідача-2: Ткач С.Г. за довіреністю від 21.08.2017;

від третьої особи-1: Приходько О.В. за довіреністю від 04.10.2017;

від третьої особи-2: Карпенко Н.В. за довіреністю № 11 від 10.03.2017.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «СПЄКТР ПЛЮС» (далі - позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства «СЕТАМ» (далі - відповідач-1) та Новозаводського відділу державної виконавчої служби міста Чернігів Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області (далі - відповідач-2) про визнання недійсними електронних торгів, що відбулись 23.11.2016 по лоту № 180051; визнання недійсним протоколу про проведення електронних торгів № 226330 від 06.01.2017; визнання недійсним Акту про проведені електронні торги від 25.01.2017; стягнення 35 716, 67 грн., сплачених як гарантійний внесок за участь в електронних торгах; стягнення 2 288,33 грн., сплачених як додаткова винагорода організатору торгів; стягнення 722 095,00 грн., сплачений за придбане на електронних торгах майно.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач вказує на те, що ним на оспорюваних торгах придбано автомобіль, під час реєстрації якого виявлено, що його ідентифікаційний номер було перебито, а сам транспортний засіб затримано працівниками поліції та направлено на спеціальний майданчик. Таким чином, позивач позбавлений можливості здійснити державну реєстрацію транспортного засобу, який є предметом оспорюваних прилюдних торгів, та набути його у власність. У зв'язку з цим, позивач вирішив звернутися до суду з даним позовом за захистом своїх прав та законних інтересів.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 10.07.2017 порушено провадження у справі № 910/11115/17, її розгляд призначено на 24.07.2017 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 24.07.2017 на підставі статті 77 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи відкладено на 21.08.2017 року.

28.07.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника відповідача-1 надійшли додаткові документи для долучення до матеріалів справи та відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого відповідач-1 проти задоволення позову заперечує, оскільки торги було проведено в межах і спосіб, передбачений чинним законодавством, а перешкоду в користуванні транспортним засобом здійснює Територіальний сервісний центр № 80406 регіонального сервісного центру МВС України в м. Києві.

11.08.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника позивача надійшли додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 21.08.2017 року в порядку статті 69 Господарського процесуального кодексу України продовжено строк розгляду спору у справі № 910/11115/17 на 15 днів, відповідно до статті 77 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи відкладено на 13.09.2017 року.

12.09.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 13.09.2017 на підставі статті 77 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи відкладено на 02.10.2017 року.

22.09.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від відповідача-2 надійшло клопотання про залучення до участі у справі в якості інших відповідачів Головне управління Державної казначейської служби України у Чернігівській області та Чернігівську митницю Головного управління ДФС у Чернігівській області.

29.09.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

В судовому засіданні 02.10.2017 року судом було розглянуто подане відповідачем-2 клопотання про залучення до участі у справі в якості інших відповідачів Головне управління Державної казначейської служби України у Чернігівській області та Чернігівську митницю Головного управління ДФС у Чернігівській області, та вирішено відмовити в його задоволенні.

Водночас, в судовому засіданні 02.10.2017 року суд дійшов висновку про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Чернігівську митницю ДФС та Головне управління Державної казначейської служби України у Чернігівській області.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 02.10.2017 на підставі статті 27 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Чернігівську митницю ДФС та Головне управління Державної казначейської служби України у Чернігівській області, відповідно до статті 77 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи відкладено на 23.10.2017 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 23.10.2017 на підставі статті 77 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи відкладено на 06.11.2017 року.

23.10.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником третьої особи-2 подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

01.11.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником третьої особи-1 подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

03.11.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником третьої особи-2 подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

Представник позивача в судовому засіданні 06.11.2017 року позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представники відповідачів в судовому засіданні 06.11.2017 року проти задоволення позову заперечили.

Представники третіх осіб в судовому засіданні 06.11.2017 року надали пояснення щодо заявлених позовних вимог.

В судовому засіданні 06.11.2017 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Постановою Новозаводського районного суду м. Чернігова від 21.09.2016 у справі № 751/8650/16-п (провадження № 3/751/1594/16) ОСОБА_8 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 483 ч. 1 Митного кодексу України та притягнуто до адміністративної відповідальності з конфіскацією на користь держави транспортного засобу «Mercedes Benz», CLA 200, номер кузова НОМЕР_1, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2, який зберігається на складі Чернігівської митниці ДФС.

Як вбачається зі змісту даної постанови, 08.06.2016 о 10:23 год. в зону митного контролю ВМО № 1 митного посту «Новгород-Сіверський» Чернігівської митниці ДФС прибув автомобіль «Mercedes Benz», CLA 200, реєстраційний номер НОМЕР_2, який прямував з території Російської Федерації на територію України під керуванням громадянина Республіки Білорусь ОСОБА_8 Як на підставу для переміщення через митний кордон України означеного автомобілю, ОСОБА_8 до митного оформлення надав Свідоцтво про реєстрацію № НОМЕР_3 від 18.02.2016 та доручення № 16-0243 від 20.03.2016. Під час здійснення митно-прикордонного контролю виникла підозра в тому, що свідоцтво про реєстрацію № НОМЕР_3 від 18.02.2016 має ознаки підробки. Згідно відповіді Управління ДАІ УВС Гродненського облвиконкому від 08.06.2016 № 11/8398 слідує, що у відношенні транспортного засобу «Mercedes Benz», CLA 200, реєстраційний номер НОМЕР_2, в МРЕО ДАІ Республіки Білорусь реєстраційні дії не проводились.

17.10.2016 року відповідачем-2 винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 52662972 з примусового виконання постанови Новозаводського районного суду м. Чернігова від 21.09.2016 у справі № 751/8650/16-п (провадження № 3/751/1594/16) про конфіскацію на користь держави транспортного засобу «Mercedes Benz», CLA 200, номер кузова НОМЕР_1, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2.

В ході примусового виконання судового рішення відповідач-2 звернувся до відповідача-1 з заявкою від 02.11.2016 № 402/1 про реалізацію транспортного засобу «Mercedes Benz», CLA 200, номер кузова НОМЕР_1, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2.

Платіжним дорученням № 22 від 11.11.2016 позивачем було сплачено гарантійний внесок за участь у торгах в розмірі 35 716, 67 грн.

23.11.2016 року відповідачем-1 були проведені електронні торги з реалізації транспортного засобу «Mercedes Benz», CLA 200, номер кузова НОМЕР_1, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2.

Згідно з Протоколом проведення електронних торгів № 226330 від 06.01.2017 позивача визнано переможцем торгів за лотом № 180051 - автомобіль «Mercedes Benz», CLA 200, номер кузова НОМЕР_1, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2, ціна продажу - 760 100, 00 грн.

23.01.2017 року позивачем було сплачено додаткову винагороду організатору торгів ДП «Сетам» в сумі 2 288, 33 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 3192640 від 23.01.2017, а також перераховано кошти за придбаний автомобіль в сумі 722 095, 00 грн. на підставі платіжного доручення № 3 від 23.01.2017 року.

На підставі Протоколу відповідачем-2 було складено та затверджено Акт про проведені електронні торги від 25.01.2017, відповідно до якого Державним підприємством «Сетам» з 23.11.2016 по 23.11.2016 за адресою: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, буд. 4-6 проведено електронні торги за лотом № 180051 - автомобіль «Mercedes Benz», CLA 200, номер кузова НОМЕР_1, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2, ціна продажу - 760 100, 00 грн., переможець торгів - ТОВ «СПЄКТР ПЛЮС», сума внесена переможцем за придбане майно складає: 2 288, 33 грн. - розмір додаткової винагороди організатору торгів, 722 095, 00 грн. - сума, зарахована на рахунок обліку депозитних сум Новозаводського відділу ДВС міста Чернігів.

Відповідно до Акту видачі майна переможцю електронних торгів від 07.02.2017 автомобіль «Mercedes Benz», CLA 200, номер кузова НОМЕР_1, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 було передано позивачу.

Як стверджує позивач, 07.02.2017 року він звернувся до Територіального сервісного центру № 8046 регіонального сервісного центру МВС України в місті Києві для реєстрації придбаного транспортного засобу «Mercedes Benz», CLA 200, номер кузова НОМЕР_1, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2.

Після проведення дослідження автомобіля працівниками Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України було складено Висновок експертного дослідження № 11/8046/4Д від 29.06.2017 про те, що ідентифікаційний номер кузова легкового автомобілю «Mercedes Benz», CLA 200, який належить позивачу змінювався шляхом видалення номерного майданчика з маркувальними позначеннями першопочаткового ідентифікаційного номера та закріпленням на його місце кустарним способом підготовленої металевої пластини з кустарно нанесеним маркувальним позначенням НОМЕР_1.

В цей же день, транспортний засіб «Mercedes Benz», CLA 200, номер кузова НОМЕР_1, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 було затримано працівниками поліції, про що складено Акт огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, який направлено на спеціальний майданчик для зберігання, розпочато слідство.

Таким чином, позивач позбавлений можливості зареєструвати за собою придбаний ним на оспорюваних торгах автомобіль, у зв'язку з чим звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх прав та законних інтересів.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 1 Господарського процесуального кодексу України, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності (далі - підприємства та організації), мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів.

Як зазначено в рішенні Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 № 18-рп/2004, поняття "охоронюваний законом інтерес" що вживається в законах України у логічно-смисловому зв'язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Кожний суб'єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів (частина 2 статті 20 Господарського кодексу України).

Згідно зі ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст.16 цього ж Кодексу кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права і інтересу. Отже, підставою звернення до суду є наявність порушеного, не визнаного або оспорюваного права та інтересу.

Реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб'єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об'єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Під час розгляду заявлених у даній справі позовних вимог судам необхідно встановлювати такі факти: чи мало місце порушення чинного законодавства при проведенні торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.

Предметом доказування у таких спорах є: порушення норм закону при проведенні торгів; чи є ці порушення істотними та чи вплинули вони на результат торгів; порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює торги.

Торги визнаються недійсними лише в тих випадках, коли під час їх підготовки і проведення були допущені порушення, що могли вплинути на результати торгів та визначення його переможця.

Отже, підставою для визнання торгів недійсним є одночасна наявність двох фактів: порушення норм закону при проведенні торгів і порушення прав та законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Верховний Суд України під час розгляду зазначеної категорії справ неодноразово наголошував на тому, що проведення торгів з порушенням порядку не є в будь-якому випадку підставою для визнання торгів недійсними, та зазначав, що в такому випадку судам слід перевірити, чи вплинули ці порушення на результати торгів, чи порушені внаслідок цього права і законні інтереси позивача, який оспорює результати торгів, оскільки підставою для пред'явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Надаючи правову оцінку вказаним позивачем підставам для визнання торгів недійсними, суд зазначає наступне.

Як зазначалось судом вище, автомобіль «Mercedes Benz», CLA 200, номер кузова НОМЕР_1, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2, було конфісковано на користь держави згідно з постановою Новозаводського районного суду м. Чернігова від 21.09.2016 у справі № 751/8650/16-п (провадження № 3/751/1594/16).

Згідно з п. 3 ст. 461 Митного кодексу України конфіскація товарів, транспортних засобів комерційного призначення - безпосередніх предметів порушення митних правил, товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю (крім транспортних засобів комерційного призначення, які використовуються виключно для перевезення пасажирів і товарів через митний кордон України за визначеними маршрутами та рейсами, що здійснюються відповідно до розкладу руху на підставі міжнародних договорів, укладених відповідно до закону), а також транспортних засобів, що використовувалися для переміщення товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України поза місцем розташування митного органу.

Частинами 1 та 2 статті 465 Митного кодексу України конфіскація як адміністративне стягнення за порушення митних правил полягає у примусовому вилученні товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, і безоплатній передачі їх у власність держави. При цьому моторні транспортні засоби та несамохідні транспортні засоби, що буксируються ними, розглядаються як самостійні об'єкти конфіскації. Конфіскація може бути застосована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, що визначаються цим Кодексом та іншими законами України.

Конфіскація предмета, який став знаряддям вчинення або безпосереднім об'єктом адміністративного правопорушення, означає безоплатну передачу майна у власність держави.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» виконання рішень про конфіскацію майна здійснюється органами державної виконавчої служби в порядку, встановленому цим Законом. Реалізація конфіскованого майна здійснюється в порядку, встановленому цим Законом.

Порядок реалізації арештованого майна затверджено Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 (далі - Порядок).

Відповідно до п. 2 Розділу І Порядку реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною.

Пунктом 1 Розділу ІІ Порядку передбачено, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Якщо вартість майна боржника визначено в рішенні суду, виконавець передає майно на реалізацію за ціною, визначеною судовим рішенням, без проведення визначення вартості чи оцінки такого майна, крім рішень про конфіскацію майна. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною).

Згідно з п. 3 Розділу ІІ Порядку виконавець у строк не пізніше п'яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі): копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» - копія акта опису та арешту майна боржника; копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»); у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна. Не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв'язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов'язані зі зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано.

Пунктом 4 Розділу ІІ порядку визначено, що начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. Приватний виконавець самостійно формує та перевіряє заявку та документи щодо передачі майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Організатор повертає заявку на реалізацію майна приватному виконавцю у разі зупинення або припинення діяльності приватного виконавця відповідно до Закону України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Розділом V Порядку визначено, що електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але не пізніше 22-ї години. Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десятихвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту. Усі учасники, що були зареєстровані Організатором, мають он-лайн доступ до перебігу електронних торгів. Учасники висувають свої цінові пропозиції щодо лота. Цінова пропозиція подається через Веб-сайт електронних торгів з кроком підвищення ставки, зазначеним у повідомленні про електронні торги. Перша цінова пропозиція повинна бути рівною стартовій ціні лота. Кожна наступна цінова пропозиція може бути подана учасником лише після перевищення його цінової пропозиції іншим учасником та повинна містити ціну, що на встановлений Організатором крок вища за попередню. Моментом подання цінової пропозиції вважається зафіксований Системою момент отримання цінової пропозиції. Зареєстрований учасник може у будь-який момент електронних торгів зробити відповідну цінову пропозицію. Кожен з учасників електронних торгів має можливість під час їх проведення на будь-якому етапі вказати через Веб-сайт електронних торгів особливу ставку купівлі лота. Особлива ставка може бути подана учасником на будь-якому етапі торгів незалежно від їх перебігу та кроку торгів на будь-яку суму, але не нижчу від стартової. Кожен учасник може подати особливу ставку один раз під час одних торгів. Особлива ставка не повинна бути кратна кроку електронних торгів. У випадку, коли учасником було подано цінові пропозиції під час торгів, особлива ставка повинна бути вища, ніж його максимальна цінова пропозиція. У випадку, коли учасником під час торгів було перевищено його власну особливу ставку, то така особлива ставка анулюється та не береться до уваги при визначенні переможця. Особлива ставка не може бути рівною вже вказаній особливій ставці іншого учасника. Особлива ставка не може бути вищою суми, яка у сто разів перевищує стартову ціну реалізації лота. Після подання особливої ставки учасник може подавати інші цінові пропозиції. Факт подання особливої ставки будь-яким з учасників відображається в інформації про перебіг торгів, що доступна усім зареєстрованим учасникам. Розмір поданої особливої ставки відображається в інформації про перебіг торгів після її перевищення ціновою пропозицією, зробленою при звичайному перебігу торгів. В особистому кабінеті є розділ з активними на цей момент електронними торгами, у яких бере участь учасник. Для таких торгів вказуються такі відомості: інформація про перебіг електронних торгів, зокрема поточна цінова пропозиція, перелік цінових пропозицій, особлива ставка учасника та її перевищення при звичайному перебігу, наявність особливих ставок інших учасників, час закінчення торгів. Інформація про перебіг електронних торгів оновлюється одразу після внесення одним із учасників наступної цінової пропозиції або подання учасником особливої ставки купівлі лота. Переможцем електронних торгів визнається учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція (при звичайному перебігу торгів або через особливу ставку). Якщо один із учасників запропонував придбати майно за стартовою ціною і пропозицій щодо купівлі майна від інших учасників не надійшло, майно продається за стартовою ціною. Якщо до часу завершення електронних торгів не надійшло жодної цінової пропозиції, електронні торги вважаються такими, що не відбулися. Система забезпечує постійний та відкритий доступ спостерігачів електронних торгів до Веб-сайту з метою спостереження за проведенням електронних торгів.

Натомість, позивач у позовній заяві взагалі не зазначає чим саме було порушено відповідачами порядок проведення електронних торгів і яким чином ці порушення плинули на їх результат.

При цьому, у заяві від 29.09.2017 року позивач посилається на те, що в акті про проведені електронні торги від 25.01.2017 не зазначено прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) попереднього власника майна, її місце проживання (місцезнаходження) та дані про правовстановлюючі документи, що підтверджують право власності попереднього власника на майно.

Так, згідно з п. 5 Розділу Х Порядку в акті про проведені електронні торги зазначається така інформація:

ким, коли і де проводилися електронні торги;

стисла характеристика реалізованого майна;

прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ);

сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно;

прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження);

дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно.

Проте, як зазначалось судом вище, автомобіль «Mercedes Benz», CLA 200, номер кузова НОМЕР_1, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 було конфісковано постановою Новозаводського районного суду м. Чернігова від 21.09.2016 у справі № 751/8650/16-п (провадження № 3/751/1594/16) в дохід держави через скоєння водієм означеного автомобіля адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 483 ч. 1 Митного кодексу України.

Доводи позивача в частині того, що відповідачі були обізнані про зміну номеру кузову кустарним способом суд до уваги не приймає, оскільки жодних посилань про це постанова Новозаводського районного суду м. Чернігова від 21.09.2016 у справі № 751/8650/16-п (провадження № 3/751/1594/16) не містить, а Порядком не визначено обов'язок відповідачів під час реалізації конфіскованих транспортних засобів проводити експертизу щодо достовірності номерку кузову транспортного засобу.

З огляду на вищевикладене, державний виконавець і не був зобов'язаний зазначати в акті про проведені електронні торги від 25.01.2017 не зазначено прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) попереднього власника майна, її місце проживання (місцезнаходження) та дані про правовстановлюючі документи, що підтверджують право власності попереднього власника на майно.

Будь-яких інших доказів на підтвердження порушення відповідачами порядку проведення електронних торгів і яким чином ці порушення плинули на їх результат позивачем не доведено, судом не встановлено.

Враховуючи вищевикладені обставини, оскільки оспорювані торги було проведено в межах і в спосіб, передбачений положеннями чинного законодавства, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання оспорюваних торгів недійсними, у зв'язку з чим відмовляє позивачу у задоволенні позовних вимог.

Як наслідок, суд відмовляє позивачу у задоволенні похідних вимог про визнання недійсним протоколу про проведення електронних торгів № 226330 від 06.01.2017; визнання недійсним Акту про проведені електронні торги від 25.01.2017; стягнення 35 716, 67 грн., сплачених як гарантійний внесок за участь в електронних торгах; стягнення 2 288,33 грн., сплачених як додаткова винагорода організатору торгів; стягнення 722 095,00 грн., сплачений за придбане на електронних торгах майно.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до частин 1-4 статті 34 Закону України «Про дорожній рух» державна реєстрація транспортного засобу полягає у здійсненні комплексу заходів, пов'язаних із перевіркою документів, які є підставою для здійснення реєстрації, звіркою і, за необхідності, дослідженням ідентифікаційних номерів складових частин та оглядом транспортного засобу, оформленням і видачею реєстраційних документів та номерних знаків. Державний облік зареєстрованих транспортних засобів включає в себе процес реєстрації, накопичення, узагальнення, зберігання та передачі інформації про зареєстровані транспортні засоби та їх власників. Державній реєстрації та обліку підлягають призначені для експлуатації на вулично-дорожній мережі загального користування транспортні засоби усіх типів: автомобілі, автобуси, мотоцикли всіх типів, марок і моделей, самохідні машини, причепи та напівпричепи до них, мотоколяски, інші прирівняні до них транспортні засоби та мопеди, що використовуються на автомобільних дорогах державного значення. Державна реєстрація та облік автомобілів, автобусів, мотоциклів та мопедів усіх типів, марок і моделей, самохідних машин, причепів та напівпричепів до них, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів здійснюються територіальними органами Міністерства внутрішніх справ України.

Порядок державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 07.09.1998 року № 1388.

Відповідно до пункту 11 Постанови № 1388 державна реєстрація конфіскованих транспортних засобів або транспортних засобів, право власності на які встановлено за рішенням суду, проводиться на підставі відповідного рішення суду із зазначенням марки, моделі, ідентифікаційних номерів складових частин таких засобів, а також реєстраційних документів, зокрема свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу (далі - свідоцтво про реєстрацію) або технічного паспорта (у разі їх наявності) з відміткою підрозділу Державтоінспекції про зняття транспортного засобу з обліку. До реєстраційних документів додається договір купівлі-продажу, інший документ, що встановлює право власності, або рішення Кабінету Міністрів України чи комісії, утвореної відповідно до Порядку розпорядження майном, конфіскованим за рішенням суду і переданим органам державної виконавчої служби, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2002 р. N 985, про передачу цих транспортних засобів у разі конфіскації у власність держави.

Згідно з абзацом 2 пункту 15 Постанови № 1388 державна реєстрація (перереєстрація), зняття з обліку транспортних засобів, крім випадків вибракування їх у цілому, без ідентифікаційного номера або із знищеними, пошкодженими (один чи кілька символів номера візуально не визначаються) чи підробленими (змінено один або кілька символів номера, замінено панель (табличку) або частину панелі (таблички) з номером) ідентифікаційними номерами складових частин (кузова, шасі, рами) не допускається. Перша державна реєстрація таких засобів, а також ввезених на митну територію України транспортних засобів, що розшукуються правоохоронними органами інших держав, не проводиться.

У даному випадку позивач, який на підставі публічно-правового договору, у встановленому законом порядку, став власником придбаного ним автомобіля з перебитим ідентифікаційним номером позбавлений можливості реалізувати своє право на користування ним, оскільки в силу вимог пункту 15 Постанови № 1388 позбавлений можливості зареєструвати даний автомобіль у встановленому законом порядку.

Судом встановлено, що вказані підстави виникли не з вини позивача.

При цьому, суд зазначає, що чинним законодавством України, зокрема Постановою №1388, Інструкцією про порядок здійснення підрозділами Державтоінспекції МВС державної реєстрації, перереєстрації та обліку транспортних засобів, оформлення і видачі реєстраційних документів, номерних знаків на них, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України 11.08.2010 року № 379, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27.01.2011 року за № 123/18861 передбачено процедуру відновлення, дублювання первинних ідентифікаційних номерів у певних випадках лише для автомобілів зареєстрованих у підрозділах ДАІ та не дає можливості провести цю процедуру поза межами випадків, коли автомобіль не зареєстровано в ДАІ.

Відповідно до правової позиції Європейського суду, зокрема, по справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (рішення від 24.06.2003 року), власність в значенні статті 1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод вважається законне та обґрунтоване очікування придбання майна чи майнового права за договором, укладеного з органом публічної влади. Самі по собі допущені органами публічної влади порушення не можуть бути безумною підставою для визнання їх рішень недійсними, якщо вони не допущені внаслідок винної, протиправною поведінки самої фізичної особи.

Крім того, як свідчить судова практика Європейського Суду з прав людини в справі Yvonne van Duyn v. Home Office (Case 41/74 van Duyn v. Home Office), правовідносини, які виникають у процесі реалізації особою права, що стосується приватної власності будуються на принципі юридичної визначеності, який означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатися на зобов'язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов'язання містяться у законодавчому акті, який загалом не має автоматичної прямої дії. Така дія зазначеного принципу пов'язана з іншим принципом - відповідальності держави, який полягає у тому, що держава не може посилатися на власне порушення зобов'язань для запобігання відповідальності. При цьому, якщо держава чи орган публічної влади схвалили певну концепцію, в даному випадку реалізацію особою права, що стосується приватної власності, тому невиконання такого зобов'язання є протиправним.

Тому, з врахуванням вищевказаних обставин, норм чинного законодавства та практики Європейського суду з прав людини, суд вважає, що держава, яка реалізувала даний автомобіль з прилюдних торгів позивачу з перебитими ідентифікаційними номерами взяла на себе зобов'язання і щодо реалізації такою особою свого права власності в подальшому.

З огляду на вищевикладені обставини, суд вважає, що позивач не позбавлений можливості захистити свої права шляхом звернення до суду з позовом про зобов'язання провести реєстрацію автомобіля та надати дозвіл на внесення змін у номер кузова даного автомобіля, придбаного позивачем для приведення його у первинний стан.

Згідно з п. 2 постанови пленуму Вищого господарського суду України № 6 від 23.03.2012 «Про судове рішення» рішення господарського суду має ґрунтуватись на повному з'ясуванні такого: чи мали місце обставини, на які посилаються особи, що беруть участь у процесі, та якими доказами вони підтверджуються; чи не виявлено у процесі розгляду справи інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин; яка правова кваліфікація відносин сторін, виходячи з фактів, установлених у процесі розгляду справи, та яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.

Оскільки, як зазначалось вище, судом встановлено не обґрунтованість заявлених позовних вимог, вони не підлягають задоволенню з урахуванням наведеного.

Відповідно до статті 49 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 32, 33, 44, 49, 80, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову відмовити.

2. Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 13.11.2017.

Суддя М.Є. Літвінова