РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.11.2017 Справа №910/16387/17
За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРЦНІТМАШ»

До Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія

«Енергоатом»

про зобов'язання відповідача укласти договір

Суддя Спичак О.М.

Представники сторін:

від позивача: Якусик Д.В. - по дов., Самойленко А.І. - керівник

від відповідача: Смик А.М., Опалько Е.В. - по дов.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРЦНІТМАШ» звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до відповідача, Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про зобов'язання укласти договір на виконання науково-технічної роботи (послуги) на тему: «Апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15» з ціною 1 088 000 грн. на умовах запропонованого Товариством з обмеженою відповідальністю «УКРЦНІТМАШ» проекту договору від 05.09.2017р. з додатками №1, №2, №3 до договору, викладеними у позовній заяві.

Ухвалою від 25.09.2017р. порушено провадження по справі №91016387/17 та призначено її до розгляду на 20.10.2017р.

Представником відповідача 18.10.2014 через відділ діловодства суду було подано відзив на позов.

Представником позивача у судовому засіданні 20.10.2017р. було заявлено усне клопотання про відкладення розгляду справи, яке було розглянуто та частково задоволено судом.

Згідно приписів ст.77 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні 20.10.2017р. було оголошено перерву до 30.10.2017р.

Представником позивача 30.10.2017р. через відділ діловодства суду було подано письмові пояснення по справі та клопотання про вихід суду за межі позовних вимог, а у судовому засіданні подано заяву про уточнення позовних вимог, в якій вказаний учасник судового процесу просив зобов'язати відповідача укласти договір на виконання науково-технічної роботи (послуги) на тему: «Апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15» з ціною 1 088 000 грн. в редакції, що викладена у вказаній заяві.

Заява позивача була прийнята судом як така, що відповідає приписам ст.22 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно приписів ст.77 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні 30.10.2017р. було оголошено перерву до 03.11.2017р.

Відповідно до ст.77 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні 03.11.2017р. було оголошено перерву до 13.11.2017р.

Представником позивача 13.11.2017р. було подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи, яке судом розглянуто та задоволено.

Представником заявника під час розгляду справи у судовому засіданні було надано усні пояснення по суті спору, згідно яких позовні вимоги підтримано.

Представником відповідача проти задоволення позовних вимог було надано заперечення.

Враховуючи, що у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, за висновками суду, справа може бути розглянута по суті за наявними у ній документами в судовому засіданні 13.11.2017р.

В судовому засіданні 13.11.2017р. на підставі ст. 85 Господарського процесуального кодексу України оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

03.07.2017р. Державним підприємством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» було опубліковано оголошення про проведення відкритих торгів (номер процедури закупівлі в електронній системі закупівель: UA-2017-07-03-000057-c №1190317) на закупівлю ДК 015-97 І.2 13 Дослідження та розробки в галузі енергетики (ДК 021:20-0 Консультаційні послуги у сфері розробок) (апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15»).

Разом з наведеним оголошенням на сайті закупівель також розміщено тендерну документацію на закупівлю послуги за темою: ДК 015-97 І.2 13 «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15», яку затверджено рішенням від 29.06.2017р. тендерного комітету Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом».

За наслідками проведення відкритих торгів переможцем процедури закупівлі визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРЦНІТМАШ», про що вказано у представленому до матеріалів справи протоколі №5059 від 29.07.2017р. визначення переможця торгів на закупівлю ДК 015-97 І.2 13 Дослідження та розробки в галузі енергетики (ДК 021:20-0 Консультаційні послуги у сфері розробок) (апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15»).

На сайті закупівель також було опубліковано оголошення про намір укласти договір з Товариством з обмеженою відповідальністю «УКРЦНІТМАШ» (ціна пропозиції 1 088 000 грн. з податком на додану вартість).

Не погоджуючись з рішенням тендерного комітету Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», Товариством з обмеженою відповідальністю «ІПП-центр», як учасником процедури закупівлі (номер процедури закупівлі в електронній системі закупівель: UA-2017-07-03-000057-c №1190317) на закупівлю ДК 015-97 І.2 13 Дослідження та розробки в галузі енергетики (ДК 021:20-0 Консультаційні послуги у сфері розробок) (апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15», було подано скаргу до Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель щодо порушення замовником порядку проведення процедури закупівлі.

За наслідками розгляду скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «ІПП-центр» Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель було прийнято рішення №5624-р/пк-пз від 17.08.2017р., яким відмовлено скаржнику в задоволенні скарги.

01.09.2017р. Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРЦНІТМАШ» звернулось до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з листом №0109 від 01.09.2017р. стосовно підписання договору №1908-А на тему «Апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15».

Листом №2646/41-16 від 04.09.2017р. Державним підприємством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» було направлено зауваження до проекту договору та висловлено вимогу про доопрацювання останнього.

У листі №0110 від 05.09.2017р. Товариством з обмеженою відповідальністю «УКРЦНІТМАШ» було повідомлено відповідача про направлення відредагованих у відповідності до висловлених зауважень та підписаних з боку виконавця договорів №1908-А на тему «Апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15».

Проте, за твердженнями позивача, останньому, як переможцю процедури закупівлі «Апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15», було необґрунтовано відмовлено в укладанні договору щодо закупівлі науково-технічних робіт на тему «Апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15», що і стало підставою для звернення до суду з розглядуваним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, господарський суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст.55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Статтею 124 Конституції України встановлено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Конституційне право на судовий захист передбачає як невід'ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких встановлена в належній судовій процедурі і формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному об'ємі і забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також із ст.13 Конвенції про захист прав людини і основних свобод.

Згідно із ст.1 Господарського процесуального кодексу України підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності, мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів.

Статтею 20 Господарського кодексу України передбачено, що кожний суб'єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

Захист цивільних прав та інтересів судом здійснюється у спосіб встановлений законом або договором.

Перелік основних способів захисту цивільних прав та інтересів визначається ст.16 Цивільного кодексу України та ст.20 Господарського кодексу України. При цьому, відповідно до ч.2 ст.16 Цивільного кодексу України суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ст.509 Цивільного кодексу України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно із ст.11 вказаного нормативно-правового акту підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

За змістом ст.626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Статтею 638 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Статтею 3 ст.179 Господарського кодексу України визначено, що укладення господарського договору є обов'язковим для сторін, якщо він заснований на державному замовленні, виконання якого є обов'язком для суб'єкта господарювання у випадках, передбачених законом, або існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості укладення договору для певних категорій суб'єктів господарювання чи органів державної влади або органів місцевого самоврядування.

Зміст договору, що укладається на підставі державного замовлення, повинен відповідати цьому замовленню (ч.5 ст.179 Господарського кодексу України).

Відповідно до ст.183 Господарського процесуального кодексу України договори за державним замовленням укладаються між визначеними законом суб'єктами господарювання - виконавцями державного замовлення та державними замовниками, що уповноважені від імені держави укладати договори (державні контракти), в яких визначаються господарські зобов'язання сторін та регулюються відносини замовника з виконавцем щодо виконання державного замовлення. Держава в особі Кабінету Міністрів України виступає гарантом за зобов'язаннями державних замовників. Укладення сторонами договору за державним замовленням (державного контракту) здійснюється в порядку, передбаченому статтею 181 цього Кодексу, з урахуванням особливостей, передбачених законодавством. Державний контракт укладається шляхом підписання сторонами єдиного документа. Ухилення від укладення договору за державним замовленням є порушенням господарського законодавства і тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами. Спори, пов'язані з укладенням договору за державним замовленням, в тому числі, при ухиленні від укладення договору однієї або обох сторін, вирішуються в судовому порядку. Виконавець державного замовлення звільняється від обов'язку укладення державного контракту на умовах, визначених державним замовленням, у разі визнання в судовому порядку державного замовлення недійсним.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлено Законом України «Про публічні закупівлі».

Статтею 1 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що публічна закупівля - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом; договір про закупівлю - договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі та передбачає надання послуг, виконання робіт або набуття права власності на товари; тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об'єктом авторського права та/або суміжних прав.

За приписами ч.ч.1, 3 ст.32 вказаного нормативно-правового акту рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення переможця, та протягом одного дня після прийняття такого рішення замовник оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір та надсилає його переможцю. Усім іншим учасникам електронною системою закупівель автоматично надсилається повідомлення із зазначенням найменування та місцезнаходження переможця торгів. Замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем торгів протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та пропозиції учасника-переможця. З метою забезпечення права на оскарження рішень замовника договір про закупівлю не може бути укладено раніше ніж через 10 днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Зі змісту ст.18 Закону України «Про публічні закупівлі» вбачається, що скарга до органу оскарження подається суб'єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб'єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб'єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу. Розгляд скарги зупиняє перебіг строків, установлених частиною другою статті 32, абзацом восьмим частини третьої статті 35 цього Закону. Перебіг цих строків продовжується з дня, наступного за днем прийняття рішення органом оскарження за результатами розгляду скарги, рішення про припинення розгляду скарги або рішення про залишення скарги без розгляду.

Як зазначалось вище, за наслідками проведення відкритих торгів переможцем процедури закупівлі визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРЦНІТМАШ», про що вказано у представленому до матеріалів справи протоколі №5059 від 29.07.2017р. визначення переможця торгів на закупівлю ДК 015-97 І.2 13 Дослідження та розробки в галузі енергетики (ДК 021:20-0 Консультаційні послуги у сфері розробок) (апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15».

На сайті закупівель також було опубліковано оголошення про намір укласти договір з Товариством з обмеженою відповідальністю «УКРЦНІТМАШ» (ціна пропозиції 1 088 000 грн. з податком на додану вартість).

Листом №2646/41-16 від 04.09.2017р. Державним підприємством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» було направлено зауваження до проекту договору та висловлено вимогу про доопрацювання останнього.

У листі №0110 від 05.09.2017р. Товариством з обмеженою відповідальністю «УКРЦНІТМАШ» було повідомлено відповідача про направлення відредагованих у відповідності до висловлених зауважень та підписаних з боку виконавця договорів №1908-А на тему «Апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15».

Проте, договору щодо закупівлі науково-технічних робіт на тему «Апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15» укладено сторонами так і не було.

Однак, суд звертає увагу позивача на те, що зміст договору, що укладається на підставі державного замовлення, повинен відповідати цьому замовленню (ч.5 ст.179 Господарського кодексу України).

У частині 1 ст.36 Закону України «Про публічні закупівлі» вказано, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Зі змісту ч.4 ст.36 Закону України «Про публічні закупівлі» вбачається, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури.

Пунктом 30 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що тендерна пропозиція - це пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі (ч.1 ст.25 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Зі змісту представлених до матеріалів справи документів, зокрема, протоколу тендерного комітету Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» №5059 від 29.07.2017р. визначення переможця торгів на закупівлю ДК 015-97 І.2 13 Дослідження та розробки в галузі енергетики (ДК 021:20-0 Консультаційні послуги у сфері розробок) (апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15», звіту про результати процедури закупівлі та повідомлення про намір укласти договір у тендерній пропозиції позивача було вказано ціну в розмірі 1 088 000 грн. з урахуванням податку на додану вартість. Означене було підтверджено представниками сторін під час розгляду справи у судових засіданнях.

Тоді як, у викладеному у прохальній частині позову (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог) договорі, зокрема, п.1.5 вказано, що вартість роботи, що буде виконана за цим договором, відповідно до протоколу узгодження договірної ціни складає 1 088 000 грн. без податку на додану вартість.

Відповідно до ч. 1 ст. 180 Господарського кодексу України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов'язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов'язкові умови договору відповідно до законодавства

Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов'язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору (ч. ч. 2, 3 ст. 180 Господарського кодексу України).

Відповідно до ч. 8 ст. 181 Господарського кодексу України у разі якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних умов господарського договору, такий договір вважається неукладеним (таким, що не відбувся).

Проте, у даному випадку, заявником фактично порушено приписи чинного законодавства, зокрема, Закону України «Про публічні закупівлі» та Господарського кодексу України та фактично заявлено вимогу про зобов'язання відповідача укласти договір умови якого не відповідають змісту тендерної пропозиції щодо ціни предмету закупівлі.

При цьому, у даному випадку суд зауважує, що зазначення позивачем у проекті договору на закупівлю ДК 015-97 І.2 13 Дослідження та розробки в галузі енергетики (ДК 021:20-0 Консультаційні послуги у сфері розробок) (апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000») ціни в розмірі 1 088 000 грн. з урахуванням податку на додану вартість, фактично призводить до збільшення ціни правочину на суму такого податку, а отже, вказує на невідповідність умов проекту договору змісту тендерної пропозиції.

У даному випадку посилання заявника на те, що електронна система проведення процедури закупівлі автоматично визначає ціну з урахуванням податку на додану вартість у даному випадку не спростовують обставин фактичного зазначення позивачем у проекті договору про закупівлю ціни, що є більшою ніж запропонована у тендерній пропозиції.

До того ж, суд також вважає за доцільне зауважити, що у відповідності до ст.28 Закону України «Про публічні закупівлі» критеріями оцінки тендерних пропозицій у разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, що виробляються, виконуються чи надаються не за окремо розробленою специфікацією (технічним проектом), для яких існує постійно діючий ринок є саме ціна.

Крім того, слід зазначити, що договір про закупівлю - це договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі та передбачає надання послуг, виконання робіт або набуття права власності на товари.

Проте, як вбачається з представлених суду документів, 27.09.2017р. тендерним комітетом Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» було прийнято рішення, яке оформлено протоколом №104 від 27.09.2017р., про відміну торгів відповідно до абзацу 3 ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі» у зв'язку з неможливістю усунути порушення, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель.

За приписами п.2 ч.1 ст.83 Господарського процесуального кодексу України господарський суд, приймаючи рішення, має право виходити за межі позовних вимог, якщо це необхідно для захисту прав і законних інтересів позивачів або третіх осіб з самостійними вимогами на предмет спору і про це є клопотання заінтересованої сторони.

Наразі, суд зауважує, що визначена чинним господарським процесуальним законодавством можливість суду виходити за межі позовних вимог на підставі відповідного клопотання є саме правом, а не обов'язком суду.

Як вказувалось судом, представником позивача 30.10.2017р. через відділ діловодства суду було подано письмові пояснення по справі та клопотання про вихід суду за межі позовних вимог.

Наразі, з приводу вказаного клопотання, в якому заявник просив визнати недійсним рішення тендерного комітету Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про відміну процедури закупівлі, суд зазначає наступне.

За приписами ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відміняє торги в разі: відсутності подальшої потреби в закупівлі товарів, робіт і послуг; неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель; порушення порядку оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі, повідомлення про намір укласти договір, передбаченого цим Законом; подання для участі в них менше двох тендерних пропозицій, а в разі здійснення закупівлі за рамковими угодами з кількома учасниками - менше трьох пропозицій; допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій, а в разі здійснення закупівлі за рамковими угодами з кількома учасниками - менше трьох пропозицій; відхилення всіх тендерних пропозицій згідно з цим Законом. Про відміну процедури закупівлі за такими підставами має бути чітко визначено в тендерній документації. Торги може бути відмінено частково (за лотом).

Таким чином, у замовника виникає право на відміну торгів в разі неможливості усунути порушення, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель.

Наразі, судом прийнято до уваги пояснення відповідача, що підставою для відміни процедури закупівлі був лист №31.08.2017р. №15-33/5-4/5400 Державної інспекції ядерного регулювання України та лист №2850/41-16 від 26.09.2017р. відокремленого підрозділу Науково-технічного центру Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», в яких вказано про необхідність внесення змін до технічних вимог до договору та зокрема, проведення додаткових/уточнюючих розрахунків на опір крихкому руйнуванню та на формозміну вигородки, що попередньо не було передбачено технічними вимогами.

Суд зазначає, що Закон України «Про публічні закупівлі» не містить заборони відміни замовником торгів після оголошення переможця процедури закупівлі, як і не містить відомостей про те, на якій саме стадії торгів можлива відміна замовником таких торгів, а тому твердження позивача про неможливість відміни торгів з моменту визначення переможця є безпідставними.

Отже, виходячи з того, що заявником не було належним чином обґрунтовано, а судом не встановлено дійсних правових підстав для визнання недійсним рішення від 27.09.2017р. тендерного комітету Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», яке оформлено протоколом №104 від 27.09.2017р., заява Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРЦНІТМАШ» про вихід за межі позовних вимог була залишена судом без задоволення.

Суд вважає за доцільне звернути увагу позивача на те, що дійсно, згідно зі ст.1 Господарського процесуального кодексу України підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності, мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів.

Виходячи з системного аналізу ст. ст.15, 16 Цивільного кодексу України, ст.20 Господарського кодексу України та Господарського процесуального кодексу України, застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством), і відсутність (недоведеність) будь-якої з означених умов унеможливлює задоволення позову.

У рішенні №18-рп/2004 від 01.12.2004р. Конституційного суду України (справа про охоронюваний законом інтерес) визначено поняття «охоронюваний законом інтерес», що вживається в ч.1 ста.4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв'язку з поняттям «права», яке треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Конституційний суд України у вказаному рішенні зазначає, що види і зміст охоронюваних законом інтересів, що перебувають у логічно-смисловому зв'язку з поняттям «права» як правило не визначаються у статтях закону, а тому фактично є правоохоронюваними. Охоронюваний законом інтерес перебуває під захистом не тільки закону, а й об'єктивного права в цілому, що панує у суспільстві, зокрема, справедливості, оскільки інтерес у вузькому розумінні зумовлюється загальним змістом такого права та є його складовою.

Щодо порушеного права господарський суд зазначає, що таким слід розуміти такий стан суб'єктивного права, при якому воно зазнавало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб'єктивне право уповноваженої особи зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов'язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Наразі, суд зазначає, що суб'єктивне право особи, на захист якого останнім подано відповідний позов до суду, не може бути захищено судом, у разі, якщо за наявності відповідних правових підстав обраний заявником спосіб захисту не може бути застосовано, зокрема, що має місце у даному випадку, оскільки фактично станом на момент вирішення спору по суті відповідачем, користуючись правами, що передбачені ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі», будо відмінено процедуру закупівлі, що виключає можливість укладання відповідного правочину.

За таких обставин, з огляду на всі фактичні обставини справи, виходячи з того, що викладена заявником в прохальній частині позову редакція договору не відповідає вимогам тендерної пропозиції в частині визначення такої істотної умови договору, як ціна, приймаючи до уваги, що замовником було відмінено процедуру закупівлі, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРЦНІТМАШ» до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про зобов'язання відповідача укласти договір на виконання науково-технічної роботи (послуги) на тему: «Апробація «Типової програми з оцінки технічного стану та продовження терміну експлуатації внутрішньо корпусних пристроїв ВВЕР-1000» ПМ-Т.0.03.333-15» з ціною 1 088 000 грн. в редакції, що викладена у вказаній заяві.

Всі інші заяви, клопотання, доводи та міркування учасників судового процесу залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги як необґрунтовані та безпідставні.

Судовий збір згідно з приписами ст.49 Господарського процесуального кодексу України залишається за позивачем.

Керуючись, ст.ст. 32, 33, 49, 82-85 ГПК України, Господарський суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні позовних вимог відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено

20.11.2017 р.

Суддя О.М. Спичак