ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2017 року Справа № 923/46/17

Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

Куровського С.В. - головуючого (доповідача),

суддів: Панової І.Ю., Удовиченка О.С.,

за участю представників:

ФОП ОСОБА_2 - ОСОБА_3 (договір про надання юридичних послуг від 01.11.2017),

розглянувши у відкритому судовому засіданні

касаційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_4

на постанову Одеського апеляційного господарського суду від 06.06.2017

та рішення господарського суду Херсонської області від 16.02.2017

у справі № 923/46/17 господарського суду Херсонської області

за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_4

до Публічного акціонерного товариства

"Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго"

про визнання недійсним рішення,

встановив:

У січні 2017 року позивач - фізична особа - підприємець ОСОБА_4 звернувся з позовом до відповідача - Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" (далі - ПАТ "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго") про визнання недійсним рішення комісії відповідача, оформленого протоколом №137 від 29.11.2016 в частині зобов'язання позивача сплатити 26710,02 грн., посилаючись на те, що ним не було допущено порушення Правил користування електричною енергією.

Рішенням Господарського суду Херсонської області від 16.02.2017 у справі №923/46/17 (суддя В.В. Литвинова) в задоволенні позовних вимог відмовлено в повному обсязі.

Постановою Одеського апеляційного господарського суду від 06.06.2017 (колегія суддів у складі: Таран С.В., Будішевська Л.О., Мишкіна М.А.) рішення Господарського суду Херсонської області від 16.02.2017 у справі №923/46/17 залишено без змін.

В касаційній скарзі Фізична особа-підприємець ОСОБА_4 просить скасувати вказані вище рішення суду першої інстанції від 16.02.2017 та постанову суду апеляційної інстанції від 06.06.2017, прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити, визнати недійсним рішення комісії ПАТ "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго", оформлене протоколом № 137 від 29.11.2016 в частині зобов'язання ФОП ОСОБА_4 до сплати 26710,02 грн. В обґрунтування посилається на порушення судами норм матеріального права, оскільки суди не врахували незгоду позивача з порушенням Правил користування електричною енергією, висловлену на засіданнях комісії відповідача, у зв'язку з сим помилково не застосували абз. 2 п. 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ

Обговоривши доводи касаційної скарги, перевіривши матеріали справи, проаналізувавши застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

18.02.2009 між Відкритим акціонерним товариством (ВАТ) "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" ("постачальник") та фізичною особою - підприємцем ОСОБА_4 ("споживач") укладено договір про постачання електричної енергії №4376 (далі- договір №4376 від 18.02.2009), за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 5,0 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

У розділі 4 договору №4376 від 18.02.2009 сторонами передбачено відповідальність за невиконання чи неналежне виконання умов цього договору, згідно з пунктами 4.2.3, 4.2.4 якого споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до обчислення обсягу електричної енергії, недорахованої унаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням (далі - Методика), у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою. Споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1-4.2.3 договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили.

У пункті 4.4 договору сторонами узгоджено, що у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження.

Відповідно до акту №000270, що є додатком до вказаного договору, представниками відповідача за участю представника позивача, як споживача, було встановлено електролічильник №0262029 тип НІК 2301АП2.

Із змісту вказаного акту, підписаного позивачем без зауважень, вбачається, що у встановленого лічильника не пошкоджено скло та корпус, напрям обертання, фазування правильне, самохід відсутній, ізоляція вторинних кіл трансформаторів струму не пошкоджена, встановлені пломби пошкоджень не мають. При цьому, сторонами узгоджено, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електроенергії та пломб на них покладається на споживача.

Відповідно до приписів ст. 275 ГК України за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Згідно з приписами ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

В ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" закріплено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, окрім іншого, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальником електричної енергії та споживачами врегульовані Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 №28, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 2 серпня 1996 р. за №417/1442 (далі - ПКЕЕ).

Згідно з пунктом 1.1 ПКЕЕ дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Відповідно до пункту 3.1 ПКЕЕ електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені (пункт 3.3 підпункт 26 пункту 10.2 ПКЕЕ).

Згідно з пунктом 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

07.07.2016 працівниками ПАТ "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" було проведено перевірку розрахункового засобу обліку електричної енергії, розташованого в приміщенні позивача у м. Херсоні по вул. Мира, 18.

За результатами вказаної перевірки складено акт №00130660 від 07.07.2016, в якому зафіксовано пошкодження приладу обліку №0262029, тип НІК 2301АП2, а саме: виявлено порушення цілісності кожуху електричного лічильника біля верхнього лівого та правого кріпильного гвинта; герметичність корпусу порушена, що свідчить про втручання в роботу електролічильника.

Представники ПАТ "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" під час складання акта про порушення ПКЕЕ повідомили споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій.

Акт про порушення №00130660 від 07.07.2016 споживач підписав без зауважень та заперечень.

29.11.2016 відбулося засідання комісії ПАТ "Енергопостачальна компанія "Хеорсонобленерго" з розгляду акта №130660 від 07.07.2016, за результатами якого було прийнято рішення, оформлене протоколом №137 від 29.11.2016 про порушення позивачем пункту 2.1.3 Правил користування електричною енергією (пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо) та проведено перерахунок об'єму спожитої електричної енергії та її вартість відповідно до пункту 2.5 Методики визначення обсягу електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, за період з 07.01.2016 по 07.07.2016 визначена у розмірі 26710,02 грн.

02.12.2016 відповідачем на адресу позивача було направлено витяг з протоколу №137 від 29.11.2016 та відповідний рахунок до сплати.

Не погодившись із застосуванням до нього оперативно-господарських санкцій, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду, посилаючись на те, що ним не було допущено порушення Правил користування електричною енергією.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог місцевий господарський суд, з яким погодився апеляційний господарський суд, виходив з доведеності відповідачем належними та допустимими доказами факту порушення позивачем вказаних Правил та правомірності застосування до ФОП ОСОБА_4 оперативно-господарських санкцій.

В даному випадку позивача було притягнуто до відповідальності за пошкодження приладу обліку, що зафіксовано в акті про порушення № 130660 від 07.07.2016 за наслідками візуального огляду засобу обліку, підписаним споживачем без зауважень та заперечень.

При цьому, суд апеляційної інстанції вказав, що даний вид порушення ПКЕЕ не потребує доказування шляхом проведення експертних досліджень відповідності нормативним метрологічним характеристикам та умовам експлуатації, а тому обґрунтовано визнав безпідставним послання позивача на п. 3.30 ПКЕЕ.

Разом з тим, судом апеляційної інстанції критично оцінено як самостійний доказ вчинення позивачем правопорушення експертний висновок від 03.10.2016 №1064-К з огляду на пошкодження упаковки, в якій лічильник направлено на експертизу, однак це не призвело до прийняття неправильного рішення.

Відповідно до ст. 111-7 ГПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, касаційна інстанція на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Касаційна інстанція не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові господарського суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати нові докази або додатково перевіряти докази.

На підставі викладеного, враховуючи, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії покладається на споживача, визнання судами попередніх інстанцій встановленим факт порушення споживачем ПКЕЕ, зафіксований в акті про порушення ПКЕЕ, що ним не спростовано під час проведення засідання комісії, колегія суддів Вищого господарського суду України вважає обґрунтованим висновок судів попередніх інстанцій про відмову у задоволенні позовних вимог.

Доводи касаційної скарги про порушення і неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм законодавства при прийнятті оскаржуваних судових рішень не знайшли свого підтвердження при розгляді справи у касаційному провадженні, та, крім того, пов'язані з переоцінкою доказів, що виходить за межі повноважень касаційної інстанції, у зв'язку з цим підстав для зміни чи скасування оскаржуваних судових рішень не вбачається.

Керуючись статтями 1117, 1119 , 11111 ГПК України, Вищий господарський суд України

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Постанову Одеського апеляційного господарського суду від 06.06.2017 та рішення господарського суду Херсонської області від 16.02.2017 по справі №923/46/17 залишити без змін.

Головуючий Куровський С.В.

Судді Панова І.Ю.

Удовиченко О.С.