ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2017 року Справа № 910/2866/17

Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

головуючого суддіПоліщука В.Ю. (доповідач),
суддівКороткевича О.Є.,
Полякова Б.М.,
розглянувши касаційну скаргу публічного акціонерного товариства "Київхліб",
на постановуКиївського апеляційного господарського суду від 3 липня 2017 року
у справі№910/2866/17 Господарського суду міста Києва,
за позовомпублічного акціонерного товариства "Київхліб" (м. Київ)
до1. державного підприємства "Державний центр сертифікації і експертизи сільськогосподарської продукції" (м. Київ), 2. товариства з обмеженою відповідальністю "Інформаційне агентство "УНН" (м. Київ),
про визнання відкликаними протоколів випробувань та спростування недостовірної інформації,
за участю представника
від ПАТ "Київхліб": Грищенко М.В., довір.

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Київхліб" (далі - ПАТ "Київхліб", позивач) звернулося до господарського суду м. Києва з позовом до державного підприємства "Державний центр сертифікації і ескпертизи сільськогосподарської продукції" (далі - ДП "Державний центр сертифікації і ескпертизи сільськогосподарської продукції", відповідач-1), товариства з обмеженою відповідальністю "Інформаційне агентство "УНН" (далі - ТОВ "Інформаційне агентство "УНН", відповідач-2) про:

- визнання протоколів випробувань № 4133 від 30.09.2016, № 4134 від 30.09.2016, № 4135 від 30.09.2016, №4136 від 30.09.2016, № 4137 від 30.09.2016, №4138 від 30.09.2016, № 4139 від 30.09.2016, № 4140 від 30.09.2016, № 4141 від 30.09.2016, № 4142 від 30.09.2016 відповідача-1 відкликаними;

- визнання недостовірною інформації, що викладена у статті відповідача-2 "У київському хлібі виявлено плісняві гриби" (адреса веб-сторінки http://www.unn.com.ua/uk/news/1608088-u-kiyivskomu-khlibi-viyavleno-plyasnvavi-gribi) та зобов'язання останнього спростувати протягом трьох днів з дня набрання

рішенням суду законної сили недостовірну інформацію шляхом розміщення на офіційному сайті http://www.unn.com.ua тим же шрифтом у тій же рубриці - "Ексклюзивні новини" під заголовком - "Спростування" статті наступного змісту:

"Повідомлення про раніше опубліковану нами недостовірну інформацію: інформаційне агентство УНН повідомляє, що інформація, яка викладена у статті "У київському хлібі виявлено плісняві гриби", про те, що наявність пліснявих грибів лабораторія виявила у такій продукції: 1. Хліб білковий Київський. ДСТУ 7517:2014, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/277 від 20/09/2016; плісняві гриби: Виявлено 2,3*102 КУО/г, протокол №4133 від 30.09.2016; 2. Хліб прибалтійський Світлий (заварний хліб з житнього та пшеничного борошна). ДСТУ 4583:2006, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/279 від 20/09/2016, плісняві гриби: Виявлено 1,7*102 КУО/г, протокол №4135 від 30.09.2016; 3. Рогалик з висівками. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/126 від 20/09/2016, Плісняві гриби: Виявлено 1,2*102 КУО/г, протокол №4138 від 30.09.2016." та про те, що "виробником Хліб-кулич пшеничний та Батон-кулич звичайний є ПАТ "Київхліб" є недостовірною.

Редакція звертає увагу інших ЗМІ, які зробили посилання на УНН та опублікували аналогічну інформацію - поширені УНН дані підлягають спростуванню.".

Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.05.2017 у справі №910/2866/17 (суддя Зеленіна Н.І.) позов задоволено частково. Визнано недостовірною інформацію, поширену відповідачем-2 в мережі Інтернет на веб-сайті інформаційного агентства Українські національні новини у вигляді, доступному для публічного ознайомлення, у статті під назвою "У київському хлібі виявлено плісняві гриби" (адреса веб-сторінки - http://www.unn.com.ua/uk/news/1608088-u-kiyivskomu-khlibi-viyavleno-plyasnvavi-gribi), про те, що виробником товарів "Хліб-кулич пшеничний" та "Батон-кулич звичайний" є позивач; зобов'язано відповідача-2 спростувати недостовірну інформацію шляхом оприлюднення повідомлення у наступному вигляді: "Повідомлення про раніше опубліковану інформацію в статті "У київському хлібі виявлено плісняві гриби". Інформація, що ПАТ "Київхліб" є виробником "Хліб-кулич пшеничний" та "Батон-кулич звичайний", є недостовірною". У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 03.07.2017 у справі №910/2866/17 (головуючий - Пантелієнко В.О., судді: Остапенко О.М., Доманська М.Л.) апеляційну скаргу ПАТ "Київхліб" залишено без задоволення, рішення господарського суду міста Києва від 11.05.2017 залишено без змін.

Не погоджуючись із прийнятими судовими рішеннями, позивач звернувся до Вищого господарського суду України з касаційною скаргою, в якій просить їх скасувати, прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Касаційна скарга мотивована порушенням судами норм матеріального і процесуального права, зокрема ст.ст. 5, 7 Закону України "Про інформацію", ст.ст. 1, 14 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", ст.ст. 34, 105 Господарського процесуального кодексу України.

Заслухавши пояснення учасника судового засідання, обговоривши доводи касаційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи, проаналізувавши застосування судами норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.

Як встановлено судами попередніх інстанцій, 0.10.2016 о 13:30 у мережі Інтернет на веб-сайті інформаційного агентства Українські національні новини у вигляді, доступному для публічного ознайомлення, було розміщено статтю під назвою "У київському хлібі виявлено плісняві гриби" (адреса веб-сторінки - http://www.unn.com.ua/uk/news/1608088-u-kiyivskomu-khlibi-viyavleno-lyasnvavi-gribi).

У зазначеній статті вказано що "У рамках соціального експерименту з дослідження якості продуктів харчування, що продається в столичних торгових мережах, журналісти УНН спільно із представниками Державного центру сертифікації та експертизи сільськогосподарської відібрали зразки хлібної продукції низки українських виробників.

Так, загалом було відібрано 10 зразків хлібної продукції в двох супермаркетах міста Києва, а саме:

1. Хліб білковий Київський. ДСТУ 7517:2014, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/277 від 20/09/2016, протокол №4133 від 30.09.2016;

2. Хліб прибалтійський Темний (заварний хліб з житнього та пшеничного борошна). ДСТУ 4583:2006, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/278 від 20/09/2016, протокол №4134 від 30.09.2016;

3. Хліб прибалтійський Світлий (заварний хліб з житнього та пшеничного борошна). ДСТУ 4583:2006, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/279 від 20/09/2016, протокол №4135 від 30.09.2016;

4. Булочки "Малятко". Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/128 від 20/09/2016, протокол №4136 від 30.09.2016;??

5. Хліб-кулич пшеничний. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/127 від 20/09/2016, протокол №4137 від 30.09.2016;

6. Рогалик з висівками. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/126 від 20/09/2016, протокол №4138 від 30.09.2016;

7. Рогалик з висівками. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/126 від 20/09/2016, протокол №4138 від 30.09.2016;

8. Батон-кулич звичайний. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/124 від 20/09/2016, протокол №4139 від 30.09.2016;

9. Хліб зерновий. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/125 від 20/09/2016, протокол №4140 від 30.09.2016;

10. Хліб Білоруський. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/122 від 20/09/2016, протокол №4141 від 30.09.2016.

Відібрані зразки продукції були направлені до акредитованої та незалежної лабораторії Державного центру сертифікації та експертизи сільськогосподарської продукції з метою перевірки їх на вміст мікотоксинів та пліснявих грибів.

Так, наявність пліснявих грибів лабораторія виявила у такій продукції:

1. Хліб білковий Київський. ДСТУ 7517:2014, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/277 від 20/09/2016; плясняві гриби: Виявлено 2,3*102 КУО/г, протокол №4133 від 30.09.2016;

2. Хліб прибалтійський Світлий (заварний хліб з житнього та пшеничного борошна). ДСТУ 4583:2006, Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №41/1014/279 від 20/09/2016, плясняві гриби: Виявлено 1,7*102 КУО/г, протокол №4135 від 30.09.2016;

3. Рогалик з висівками. Виробник: ПАТ "Київхліб", Україна, м. Київ, вул. Межигірська, 83, чек №8/1041/126 від 20/09/2016, Плясняві гриби: Виявлено 1,2*102 КУО/г, протокол №4138 від 30.09.2016.

Разом з тим, у всіх відібраних десяти зразках хлібної продукції мікотоксинів (Афлатоксин В1, Зеараленон, Вомітоксин) не виявлено (менше межі чутливості методу вимірювань)".

Таким чином, у спірній статті опубліковані результати дослідження відібраних у двох супермаркетах м. Києва 10 зразків хлібної продукції, які відображені у складених відповідачем-1 протоколах випробувань від 30.09.2016 №№ 4133-4141. Висновки про наявність у продукції ПАТ "Київхліб" пліснявих грибів містяться у проколах випробувань № 4133, № 4135, № 4138.

Позивач, звертаючись з позовом, стверджував про недостовірність відомостей, викладених у вказаних протоколах, з огляду на, зокрема, недотримання відповідачем-1 встановленого Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" порядку відбору зразків продукції для випробування, відсутність відомостей щодо умов зберігання та транспортування продукції.

В оскаржуваних судових рішеннях суди попередніх інстанцій у якості підстави для відмови в позові послались на відсутність доказів, які спростовують висновки відповідача-1 у спірних протоколах випробувань. При цьому зазначили, що дослідження хлібних виробів проводилось відповідачем-1 не як контролюючим органом, а як незалежним сертифікованим експертом.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Європейський суд з прав людини зазначає, що навіть якщо національний суд володіє певною межею розсуду, віддаючи перевагу тим чи іншим доводам у конкретній справі та приймаючи докази на підтримку позицій сторін, суд зобов'язаний мотивувати свої дії та рішення (рішення у справі Олюджіч проти Хорватії, № 22330/05, від 05.02.2009).

Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі Суомінен проти Фінляндії, № 37801/97, від 01.07.2003). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі Гірвісаарі проти Фінляндії, № 49684/99, від 27.09.2001).

Загальними вимогами процесуального права, закріпленими у ст.ст. 32-34, 43, 82, 84 ГПК України, визначено обов'язковість встановлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позовів.

Проте оскаржувані судові рішення вищезазначеним процесуальним нормам, а також практиці Європейського суду з прав людини не відповідають.

Так, як вбачається, кожен із відібраних для дослідження зразків хлібних виробів перебував в індивідуальній упаковці з відповідним фірмовим маркуванням виробника. Відомості щодо виробника товару були відображені і в товарних чеках, наданих відповідачами у підтвердження факту придбання товару.

Отже, при проведенні дослідження, експерт насамперед мав оцінити передані на дослідження зразки за зовнішніми ознаками, зокрема встановити наявність фірмового маркування, перевірити цілісність упаковки тощо. Проте, не зважаючи на наявність відповідного маркування на самому виробі, вказані в протоколах досліджень відомості щодо виробника продукції виявилися недостовірними, що і було встановлено судами. Вказане може свідчити про некомпетентність експерта, а отже недостовірність і зроблених ним висновків, що не було враховано судами при вирішенні даного спору.

При цьому ні зі змісту спірних протоколів дослідження, ні з тексту спірної публікації не вбачається, якими нормативними документами керувався відповідач-1 при проведенні спірного експертного дослідження (державні стандарти, інструкції, порядок, нормативні акти тощо). Жодних нормативних документів, які регулюють порядок проведення такого роду досліджень, не проаналізовано і судами попередніх інстанцій.

Більше того, суди проігнорувавши відповідні доводи позивача, взагалі не з'ясовували, яким чином здійснювався відбір зразків для дослідження, в яких умовах відбувалося транспортування зразків до експертної установи, а також їх зберігання в торгових приміщеннях і експертній установі та якими документами підтверджуються ці обставини.

Допущені судами порушення норм процесуального права у даному випадку унеможливили встановлення усіх фактичних обставин справи, у зв'язку з чим відсутні підстави вважати, що судами дана правильна юридична оцінка спірним правовідносинам та зроблені такі, що відповідають вимогам чинного законодавства, висновки щодо прав та обов'язків сторін.

У силу встановлених меж перегляду справи в суді касаційної інстанції та повноважень останнього (ст. ст. 1115, 1117 ГПК України) суд касаційної інстанції позбавлений можливості усунути допущені порушення та прийняти рішення по суті вимог.

За таких обставин рішення судів попередніх інстанцій підлягають скасуванню як такі, що прийняті з порушенням норм процесуального права, а справа - передачі на новий розгляд до суду першої інстанції.

При новому розгляді справи місцевому господарському суду необхідно врахувати викладене, належним чином з'ясувати дотримання порядку проведення експертного дослідження, наявність відповідної кваліфікації експерта, проаналізувати нормативні документи щодо проведення відповідної експертизи та розглянути справу згідно з вимогами чинного законодавства.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 47, 32-35, 43, 82, 84, 1115, 1117, 1119 - 11112 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства "Київхліб" задовольнити частково.

2. Постанову Київського апеляційного господарського суду від 03.07.2017 та рішення господарського суду міста Києва від 11.05.2017 у справі № 910/2866/17 скасувати.

3. Справу № 910/2866/17 направити на новий розгляд до господарського суду міста Києва.

Головуючий суддя В.Ю. Поліщук

судді: О.Є. Короткевич

Б.М. Поляков