ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2017 року Справа № 910/1137/16
Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

головуючогоГубенко Н.М.
суддівБарицької Т.Л. Козир Т.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київобленерго"
на рішення від та на постанову відГосподарського суду міста Києва 25.04.2017 Київського апеляційного господарського суду 10.07.2017
у справі№ 910/1137/16
Господарського судуміста Києва
за позовомПриватного акціонерного товариства "Київобленерго"
доПриватного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона-2"
простягнення заборгованості
у судовому засіданні взяли участь представники:

- позивача Васильєв Д.В.; Грабовий О.С.;
- відповідача Дяк І.Б.; Шиганська Н.В.;
В судовому засіданні 08.11.2017, на підставі ст. 77 ГПК України, оголошено перерву до 15.11.2017.

Розпорядженням керівника апарату Вищого господарського суду України № 08.03-04/5656 від 13.11.2017 призначено проведення автоматичної зміни складу колегії суддів у справі № 910/1137/16 у зв`язку з відпусткою судді Картере В.І.

Протоколом автоматичної зміни складу колегії суддів від 13.11.2017 у справі № 910/1137/16 визначено наступний склад колегії суддів: Губенко Н.М.- головуючий (доповідач), Барицька Т.Л., Козир Т.П.

ВСТАНОВИВ:

26.01.2016 Публічне акціонерне товариство "Київобленерго" (нова назва - Приватне акціонерне товариство "Київобленерго") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона-2" про стягнення: - заборгованості за спожиту активну електроенергію у розмірі 356424,01 грн.; - заборгованості за реактивні перетоки у розмірі 293525,12 грн.; - інфляційних втрат у розмірі 246587,16 грн.; - пені у розмірі 322347,22 грн.; - 3% річних у розмірі 24308,63 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 25.04.2017 у справі № 910/1137/16 (суддя Спичак О.М.), залишеним без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 10.07.2017 (колегія суддів у складі: Зеленін В.О. - головуючий суддя, судді Зубець Л.П., Ткаченко Б.О.), у позові відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції та постановою апеляційного господарського суду, Приватне акціонерне товариство "Київобленерго" звернулося до Вищого господарського суду України з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 25.04.2017 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 10.07.2017 у справі № 910/1137/16, та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Обґрунтовуючи підстави звернення з касаційною скаргою, скаржник посилається на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права.

Приватне акціонерне товариство "Київська пересувна механізована колона-2" надало відзив на касаційну скаргу, в якому з нею не погоджується та просить касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" залишити без задоволення, рішення Господарського суду міста Києва від 25.04.2017 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 10.07.2017 у справі № 910/1137/16 залишити без змін.

Усіх учасників судового процесу відповідно до статті 1114 ГПК України належним чином повідомлено про час і місце розгляду касаційної скарги.

Ознайомившись з матеріалами та обставинами справи на предмет надання їм судами попередніх інстанцій належної юридичної оцінки та повноти встановлення обставин справи, дотримання норм матеріального та процесуального права, колегія суддів Вищого господарського суду України дійшла висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Причиною виникнення даного спору є питання щодо наявності підстав для стягнення з Приватного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона-2", визначених позивачем, заборгованості за спожиту активну електроенергію, заборгованості за реактивні перетоки, інфляційних втрат, пені та 3% річних.

Обгрунтовуючи підстави позову позивач послався на те, що на оплату спожитої за період з вересня 2013 року по грудень 2015 року електричної енергії та реактивні перетоки Публічним акціонерним товариством "Київобленерго" було виставлено Публічному акціонерному товариству "Київська пересувна механізована колона-2" рахунки. Зокрема, на оплату електричної енергії на загальну суму 356424,01 грн. та реактивних перетоків - 293525,12 грн. При цьому, позивач вказував, що обсяги спожитої електроенергії визначались з урахуванням звітів про використану електроенергію, наданих споживачем. Однак, відповідачем виставлені позивачем рахунки оплачено не було, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Заперечуючи проти позовних вимог відповідач посилається на те, що він не здійснював споживання електричної енергії, відтак у нього відсутній обов'язок з відшкодування втрат електричної енергії, що були понесені під час доставки електричної енергії до кінцевого споживача. Крім того, відповідач заперечував проти наданого позивачем розрахунку обсягів активної електричної енергії та реактивних перетоків.

Відмовляючи у позові, суди попередніх інстанцій виходили з того, що позивачем, в порушення вимог ст. ст. 33, 36 ГПК України, не доведено факт споживання відповідачем електричної енергії у період з вересня 2013 року по грудень 2015 року.

Суд касаційної інстанції погоджується з висновком місцевого та апеляційного господарських судів про відсутність підстав для задоволення позовних вимог з урахуванням такого.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. За договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Відповідно до приписів статті 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Як встановлено судами попередніх інстанцій та вбачається із матеріалів справи, 14.10.2008 між позивачем та відповідачем було укладено договір № 117 про постачання електричної енергії, відповідно до п.1.1 якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 152 кВА, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.

За умовами п. 7.1 договору № 117 від 14.10.2008 облік електроенергії, спожитої споживачем та (або) субспоживачами, приєднаними до електричних мереж споживача, здійснюється згідно з вимогами Правил цлаштування електроустановок та Правил користування електричною енергією. У разі порушення споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником розрахунково згідно із вимогами додатку № 4 "Порядок розрахунків за активну електроенергію" та Додатку № 5 (5а) "Порядок розрахунків за перетікання реактивної електроенергії".

У п. 7.2 договору № 117 від 14.10.2008 передбачено, що у разі встановлення розрахункових засобів обліку не на межі балансової належності електричних мереж електропередавальної організації та споживача обсяг, спожитої електроенергії визначається шляхом збільшення (зменшення) обсягів електричної енергії, визначених відповідно до показників розрахункових засобів обліку, на величину обсягу розрахункових втрат електроенергії у ділянці електричної мережі (з урахуванням трансформаторів) від межі балансової належності до місця встановлення розрахункових засобів обліку. Розрахунки втрат виконуються на підставі галузевих нормативно-технічних документів та згідно з додатком № 8 "Розрахунок втрат електричної енергії в мережах споживача".

На підставі показів засобів обліку електричної енергії та відповідно до умов додатку № 6 "Порядок зняття показників розрахункових приладів обліку електричної енергії та форма звіту споживача про покази приладів обліку" оформлюються такі документи: акт про використану електричну енергію (акт про прийняття-передавання товарної продукції); акт результатів замірів електричної енергії (у разі потреби за ініціативою постачальника) (п. 7.5 договору № 117 від 14.10.2008).

У додатку № 4 до договору № 117 від 14.10.2008 сторонами погоджено порядок розрахунків за активну електроенергію.

Згідно із п. 1.1 вказаного додатку розрахунковий період встановлено споживачу з 15 числа календарного місяця до 15 числа наступного місяця.

Обсяг спожитої електричної енергії для внесення авансового платежу визначається на основі обсягу договірної величини на відповідний розрахунковий період. Порядок оплати за активну електроенергію проводиться у формі авансової оплати та планових платежів за остаточним розрахунком по закінченні розрахункового періоду. Зокрема, авансовий платіж на зарезервований обсяг споживання аварійної броні вноситься до третього дня поточного періоду; авансовий платіж на зарезервований обсяг споживання екологічної броні вноситься до третього дня поточного періоду; авансовий платіж на поточне споживання розрахункового періоду 100% повинен бути оплачений до дати початку розрахункового періоду; остаточний розрахунок здійснюється протягом п'яти операційних днів з дати закінчення розрахункового періоду (п. п. 1.2, 2.1 договору № 117 від 14.10.2008).

У додатку № 5 до договору № 117 від 14.10.2008 сторонами визначено порядок розрахунків за перетікання реактивної електричної енергії.

У додатку № 6 до договору сторонами було погоджено порядок зняття показників розрахункових приладів обліку електричної енергії та форму звіту про показники приладів обліку. Зокрема, п. 11 даного додатку передбачено, що за ініціативою однієї із сторін на підставі показів засобів обліку електричної енергії оформлюються такі документи: акт про використану електричну енергію; акт про прийняття-передавання товарної продукції.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що сторонами у договорі було погоджено обов'язковість складання акту про використану електричну енергію на підставі показників, що надаються споживачем.

При цьому, судами встановлено, що позивачем не надано доказів складання та направлення на адресу відповідача актів про використану електричну енергію (актів про прийняття-передавання товарної продукції) у спірний період.

В свою чергу, місцевим господарським судом було призначено у даній справі судову експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: чи відповідають визначені в рахунках-фактурах, виставлених Публічним акціонерним товариством "Київобленерго" за період з вересня 2013 року по грудень 2015 року, обсяги та вартість активної електричної енергії правилам обліку та проведення розрахунків за активну електричну енергію, що передбачені умовами договору № 117 від 14.10.2008 та Правилами користування електричною енергією, які затверджено постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996? Якщо ні, то в якому обсязі розрахунок Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" є обгрунтованим? Відповідь на питання визначити окремо за обсягами та вартістю за кожним з рахунків-фактур (розрахунковим періодом). Чи відповідають визначені в рахунках-фактурах, виставлених Публічним акціонерним товариством "Київобленерго" за період з вересня 2013 року по грудень 2015 року, обсяги та вартість реактивних перетоків правилам обліку та проведення розрахунків за перетікання реактивної електричної енергії, що передбачені умовами договору № 117 від 14.10.2008, Правилами користування електричною енергією, які затверджено постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996, та Методикою обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії, затвердженою наказом Міністерства палива та енергетики України № 19 від 17.01.2002? Якщо ні, то в якому обсязі розрахунок Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" є обгрунтованим? Відповідь на питання визначити окремо за обсягами та вартістю за кожним з рахунків-фактур (розрахунковим періодом). Якими електроустановками Публічного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона-2" (приєднаними до електричних мереж) здійснювалось споживання електричної енергії у період з вересня 2013 року по грудень 2015 року?

За наслідками проведення комплексної судової економічної та електротехнічної експертизи експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз було складено висновок № 9164/16-45/9165/16-46 від 24.02.2017.

Відповідно до висновку експертизи № 9164/16-45/9165/16-46 від 24.02.2017 експертами зазначено, що в матеріалах справи відсутні та на клопотання експерта не надано для дослідження документи, які підтверджують відповідність нарахованих обсягів та вартості реактивних перетоків правилам обліку та проведення розрахунків за перетікання реактивної електричної енергії, які визначені в рахунках-фактурах за період з вересня 2013 року по грудень 2015 року, та не надано первинних документів бухгалтерського обліку Публічного акціонерного товариства "Київобленерго", які підтверджують обсяги та вартість використаної електричної енергії.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що відповідач є власником двох кабельних ліній Л-208, Л-209 10 кВ від ПС "Обухів" до ТП №1316 10/0,4 кВ, ТП № 136, а також кабельних ліній 0,4 кВ, через які здійснюються електропостачання багатоквартирних житлових будинків № 1 (на 162 квартири), № 2 (на 357 квартир) та № 3 (на 162 квартири) мікрорайону Сосновий в м. Обухів. Субспоживачами вказаних електричних установок є мешканці, Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Каштанове-2009", Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Каштанове-2010", Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Каштанове-2007", та інші юридичні та фізичні особи - власники нежитлових приміщень, розташованих в будинках, які мають окремі договори з позивачем на електропостачання.

Пунктом 3.26 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (далі - ПКЕЕ) передбачено, що у разі, якщо до технологічних електричних мереж основного споживача приєднані електроустановки інших суб'єктів господарювання, власників мереж тощо, розрахунковий облік має бути організований основним споживачем таким чином, щоб забезпечити складення балансу електричної енергії у власних технологічних електричних мережах для проведення комерційних розрахунків. Споживач (власник електричних мереж), технологічні електричні мережі якого використовуються електропередавальною організацією для передачі (транзиту) електричної енергії в електричні мережі субспоживачів або електропередавальної організації, має надати електропередавальній організації у повному обсязі необхідні вихідні дані для визначення в передбаченому цими Правилами порядку величини технологічних втрат електричної енергії, що пов'язані з передачею (транзитом) електричної енергії в електричні мережі інших суб'єктів.

Пунктами 2, 4 додатку № 6 до договору передбачено, що перелік номерів лічильників, покази яких знімає споживач (в т.ч. облік субспоживачів у разі якщо споживач за цим договором є основним споживачем): 004798905, 1 та 50845577. Перелік номерів лічильників, покази яких знімає постачальник: 004798905, 1 та 50845577 у вигляді контролю 1 раз на три місяці.

У висновку експертизи № 9164/16-45/9165/16-46 від 24.02.2017 зазначено, що за період з вересня 2013 року по грудень 2015 року споживання електроенергії по цим лічильникам не відбувалося - тобто, дорівнює нулю. Споживання електричної енергії для власних виробничих потреб електроустановками Публічного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона - 2", приєднаними до електричної мережі Публічного акціонерного товариства "Київобленерго", у період з вересня 2013 року по грудень 2015 року не встановлене.

Разом з тим, згідно із висновком експертизи № 9164/16-45/9165/16-46 від 24.02.2017 на балансі Публічного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона-2", яка є основним споживачем електроенергії, знаходиться трансформаторна підстанція ЗТП-1316 10/0,4 кВ, дві кабельні лінії 10 кВ Л-208 та Л-209, що її живлять, та кабельні лінії 0,4 кВ від ЗТП-1316 до житлових будинків № 1, № 2 та № 3 мікрорайону Сосновий у м. Обухові, які є субспоживачами електроенергії, що надходить від постачальника - Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" через КРУН-10 кВ ПС- 110/35/10 кВ "Обухів". Вся електроенергія спожита електроустановками, приєднаними до мережі 10 кВ та 0,4 кВ ЗТП-1316, обліковується приладами обліку (електролічильниками) № 535742 та № 535743, встановленими у ПС "Обухів". Тобто, різниця між обсягом електричної енергії, що надійшла в електричні мережі основного споживача (фіксується лічильниками № 535742 та № 535743), та обсягом електричної енергії, відданої в електричні мережі субспоживачів, є втратами електричної енергії, пов'язаними із спільним використанням технологічних електричних мереж субспоживачами (т. 3 а. с. 25, 30).

Згідно із п. 3.2 додатку № 8 до договору № 117 від 14.10.2008 визначено, що втрати електричної енергії в мережах основного споживача, пов'язані з передачею електричної енергії субспоживачам, ураховуються пропорційно до частки її споживання різними субспоживачами. У разі відключення від електропостачання струмоприймачів основного споживача всі втрати електричної енергії у мережах основного споживача розподіляються між субспоживачами.

Відповідно до п. 6.28 ПКЕЕ технологічні втрати електричної енергії в мережах споживача розподіляються між суб'єктами господарювання пропорційно обсягу переданої цими мережами належної електричної енергії відповідним суб'єктам господарювання, включаючи споживача-власника цих мереж.

Крім того, згідно із висновком експертизи № 9164/16-45/9165/16-46 від 24.02.2017 визначені в рахунках-фактурах за вересень 2013 року по грудень 2015 року обсяги та вартість реактивних перетоків не відповідають правилам обліку та проведення розрахунків за перетікання реактивної електричної енергії, що передбачені умовами договору № 117 від 14.10.2008, та вимогам Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 02.08.1996 за № 417/1442, й Методиці обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії, затвердженої наказом Міністерства палива та енергетики України № 19 від 17.01.2002.

Враховуючи наведене, суди попередніх інстанцій встановивши, що позивачем, в порушення вимог ст. ст. 33, 36 ГПК України, не доведено факт споживання відповідачем електричної енергії у період з вересня 2013 року по грудень 2015 року; беручи до уваги висновки комплексної судової економічної та електротехнічної експертизи, якій судами надано оцінку; дійшли висновку про відсутність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за спожиту активну електроенергію, за реактивні перетоки, та відповідно нарахованих на дану заборгованість інфляційних втрат, пені та 3% річних.

Колегія суддів суду касаційної інстанції вважає висновки судів попередніх інстанцій такими, що відповідають фактичним обставинам та наявним матеріалам справи, нормам матеріального і процесуального права, оскільки суди першої та апеляційної інстанцій в порядку ст. ст. 4-3, 4-7, 33, 43 ГПК України всебічно, повно і об'єктивно розглянули в судовому процесі всі обставини справи в їх сукупності; дослідили та належним чином оцінили докази подані сторонами в обґрунтування своїх вимог і заперечень.

Посилання скаржника у касаційній скарзі на те, що судами залишено поза увагою різницю між показами лічильників № 535742 та № 535743 та показами субспоживачів не приймаються до уваги колегією суддів суду касаційної інстанції, оскільки судами встановлено, дана різниця є втратами електричної енергії в мережах основного споживача, пов'язаними з передачею електричної енергії субспоживачам, яка враховується пропорційно до частки її споживання різними субспоживачами (п. 3.2 додатку № 8 до договору № 117 від 14.10.2008); при цьому, судами встановлено, що відповідач не споживав електричну енергію для власних виробничих потреб. В свою чергу, посилання скаржника на те, що дану різницю повинен сплачувати повністю відповідач будь-яким чином необгрунтовано.

Не приймаються також до уваги посилання позивача на те, що судами попередніх інстанцій безпідставно не прийнято до уваги додані до позовної заяви звіти відповідача про використану енергію, оскільки як вбачається з оскаржуваних судових рішень, даним звітам суди надали оцінку та дійшли висновку, що останні не можуть вважатися належними доказами споживання електроенергії саме відповідачем; в свою чергу, згідно з частиною другою статті 1117 ГПК України, касаційна інстанція не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові господарського суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати нові докази або додатково перевіряти докази.

Всі інші доводи скаржника зводяться передусім до переоцінки доказів, що виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції, передбачених статтями 1115, 1117 ГПК України.

Відповідно до п. 1 ст. 1119 ГПК України касаційна інстанція за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити рішення першої інстанції або постанову апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

Касаційна скарга залишається без задоволення, коли суд визнає, що рішення місцевого або постанова апеляційного господарських судів прийняті з дотриманням вимог матеріального та процесуального права.

Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень. Такі рішення можуть бути скасовані лише у виняткових обставинах, а не тільки з метою одержання іншого рішення у справі (вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 13.04.2016 у справі № 908/4804/14).

Беручи до уваги межі перегляду справи в суді касаційної інстанції та повноваження останнього, колегія суддів приходить до висновку, що рішення місцевого господарського суду та постанова апеляційного господарського суду відповідають вимогам матеріального та процесуального права і підстав для їх скасування не вбачається.

Керуючись ст. ст. 1115, 1117, 1119, 11111 Господарського процесуального кодексу України, Вищий господарський суд України

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" залишити без задоволення, рішення Господарського суду міста Києва від 25.04.2017 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 10.07.2017 у справі № 910/1137/16 залишити без змін.

Головуючий суддя Н.М. ГУБЕНКО

Судді Т.Л. БАРИЦЬКА

Т.П. КОЗИР