ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2017 року Справа № 907/163/17
Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

Дроботової Т.Б.- головуючого
Алєєвої І.В. Рогач Л.І.
за участю представників:
прокуратуриГришина Т.А. - прокурор відділу Генеральної прокуратури України
позивачане з'явилися (про час і місце судового засідання повідомлено належно)
відповідачівСосєдова А.В. - адвокат (договір від 07.11.2017)
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Заступника прокурора Львівської області
на постановувід 29.06.2017 Львівського апеляційного господарського суду
у справі№ 907/163/17 господарського суду Закарпатської області
за позовомБерегівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Національної академії аграрних наук України
до 1) Закарпатської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України; 2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Екотехнік Україна Груп"
провизнання недійсним і припинення на майбутнє договору про виконання наукового супроводу щодо реконструкції саду для енергозберігаючих технологій

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2017 Берегівська місцева прокуратура в інтересах держави в особі Національної академії аграрних наук України звернулась до господарського суду Закарпатської області з позовом до Закарпатської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України та ТОВ "Екотехнік Україна Груп" про визнання недійсним і припинення на майбутнє договору № 14 про виконання наукового супроводу щодо реконструкції саду для енергозберігаючих технологій від 03.12.20015, укладеного між відповідачами, посилаючись на припис статей 203, 215, 216, 235 Цивільного кодексу України з огляду на здійснення фактичної передачі земельної ділянки у користування товариству без укладення договору оренди землі, без дозволу суб'єкта управління об'єктами державної власності - Національної академії аграрних наук України.

Національна академія аграрних наук України у поясненнях на позовну заяву та відповідач - Закарпатська державна сільськогосподарська дослідна станція Національної академії аграрних наук України у відзиві, заперечуючи проти задоволення позову, вказували на те, що земельна ділянка у користування товариству не передавалась, а вимоги прокурора є недоведеними та необґрунтованими.

Рішенням господарського суду Закарпатської області від 20.04.2017 (суддя Ремецькі О.Ф.) у задоволенні позову відмовлено.

Мотивуючи рішення суд першої інстанції дійшов висновку щодо відсутності правових підстав для визнання оспорюваного договору недійсним.

За апеляційною скаргою заступника прокурора Закарпатської області Львівський апеляційний господарський суд (судді: Скрипчук О.С., Дубник О.П., Юрченко Я.О.), переглянувши рішення господарського суду Закарпатської області від 20.04.2017 в апеляційному порядку, постановою від 29.06.2017 залишив його без змін з тих же підстав.

Заступник прокурора Львівської області подав до Вищого господарського суду України касаційну скаргу, в якій просить судові рішення у даній справі скасувати та прийняти нове рішення,Я ким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, обґрунтовуючи доводи касаційної скарги порушенням та неправильним застосуванням судами норм матеріального та процесуального права, залишенням поза увагою доведення прокурором обставин щодо удаваності спірного правочину, а також вчинення його Закарпатською державною сільськогосподарською дослідною станцією, яка є науковою бюджетною установою державної форми власності за відсутності дозволу державного підприємства - Національної академії аграрних наук України.

Національна академія аграрних наук України та відповідачі у справі у поясненнях та відзивах на касаційну скаргу, просять відмовити у її задоволенні з підстав необґрунтованості доводів прокурора.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення присутніх у судовому засіданні прокурора та представника відповідача, перевіривши наявні матеріали справи на предмет правильності застосування судами норм процесуального права, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору у даній справі є вимога Берегівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Національної академії аграрних наук України про визнання недійсним договору про виконання наукового супроводу щодо реконструкції саду для енергозберігаючих технологій від 03.12.20015, укладеного між Закарпатською державною сільськогосподарською дослідною станцією Національної академії аграрних наук України та ТОВ "Екотехнік Україна Груп", обґрунтовуючи звернення до суду з даним позовом тим, що оспорюваним договором зачіпаються інтереси держави у сфері контролю за використанням та охороною земель, а також управління об'єктами державної власності, посилаючись на частину 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, статтю 23 Закону України "Про прокуратуру" та Рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99.

За приписами частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до господарського суду прокурор зазначає про це в позовній заяві. Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді.

Вказане кореспондується з приписами статті 29 Господарського процесуального кодексу України.

У Рішенні Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99 у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) зазначено, що під поняттям "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах", потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Згідно з частиною 1 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (частина 3 вказаної норми).

За приписами процесуального законодавства, господарський суд повинен оцінювати правильність визначення прокурором органу, на який державою покладено обов'язок щодо здійснення конкретних функцій у правовідносинах, пов'язаних із захистом інтересів держави. При цьому, згідно з абзацом третім частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній.

Інтереси держави мають чітко формулюватися й умотивовуватися прокурором. Звертаючись до суду, прокурор повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва у порядку, передбаченому частиною 2 або 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру". При цьому, прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду із представництвом інтересів держави або громадянина, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. Зазначені обставини повинні перевірятися судом при зверненні прокурора з відповідною заявою або скаргою до суду.

Проте, здійснюючи судовий розгляд справи за позовом прокурора в інтересах держави в особі Національної академії аграрних наук України, судами першої та апеляційної інстанції вказані приписи процесуального законодавства залишені поза увагою, відповідна оцінка правильності визначення прокурором позивача за вимогами про захист інтересів держави у даному випадку, судами не надавалась, правовий статус Національної академії аграрних наук України не з'ясовувався, що свідчить про передчасність висновків судів першої та апеляційної інстанції та про наявність підстав для скасування судових рішень із направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Оскільки в силу статті 1117 Господарського процесуального кодексу України, касаційна інстанція не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові господарського суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати нові докази або додатково перевіряти докази, рішення та постанова у даній справі підлягають скасуванню, а справа - направленню на новий розгляд до господарського суду Закарпатської області.

При новому розгляді справи суду необхідно врахувати викладене, всебічно і повно перевірити доводи, на яких ґрунтуються вимоги та заперечення сторін, і в залежності від встановлених обставин, вирішити спір у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Керуючись статтями 43, 1117, пунктом 3 статті 1119, статтями 11110, 11111 Господарського процесуального кодексу України, Вищий господарський суд України

П О С Т А Н О В И В :

Постанову Львівського апеляційного господарського суду від 29.06.2017 у справі № 907/163/17 та рішення господарського суду Закарпатської області від 20.04.2017 скасувати, справу направити на новий розгляд до господарського суду Закарпатської області.

Касаційну скаргу задовольнити частково.

Головуючий суддя Т. Дроботова

Судді: І. Алєєва

Л. Рогач