КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" листопада 2017 р. Справа№ 910/9022/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дідиченко М.А.

суддів: Руденко М.А.

Пономаренка Є.Ю.

при секретарі Петрик М.О.

за участю представників:

від позивача: Денісов Д.А. - представник за довіреністю від 22.06.2017 року;

від відповідача: Головненко Н.В. - представник за довіреністю від 27.12.2016 року;

від третіх осіб: 1) не з'явились;

2) не з'явились,

розглянувши у відкритому засіданні апеляційну скаргу Приватного підприємства «Харківське охоронне підприємство»

на рішення Господарського суду міста Києва від 06.09.2017 року

по справі №910/9022/17 (суддя - Сташків Р.Б.)

за позовом Приватного підприємства «Харківське охоронне підприємство»

до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна»

Треті особи 1) Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк»

2) Товариство з обмеженою відповідальніст «Арті»

про стягнення 45 000, 00 грн

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Харківське охоронне підприємство» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна» про стягнення 45 000, 00 грн. страхового відшкодування внаслідок настання страхового випадку.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач на підставі укладеного з позивачем договору добровільного страхування відповідальності при здійсненні охоронної діяльності перед третіми особами від 21.03.2016 № 15/1520787/2115/16 зобов'язаний відшкодувати позивачу шкоду, завдану майну третій особі 2 внаслідок несанкціонованого проникнення третіх осіб до охоронюваного позивачем приміщення.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 06.09.2017 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, позивач звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення місцевого господарського суду та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Апеляційна скарга мотивована тим, що пунктом 5.2 договору визначено, що страховим випадком за цим договором є пред'явлення вимоги (претензії, позову) страхувальникові за фактом виникнення обов'язку останнього відшкодувати відповідно до чинного законодавства шкоду, завдану ним при здійсненні охоронної діяльності, зокрема майну третіх осіб внаслідок випадкової події, що сталася в результаті дій або бездіяльності страхувальника на території, зазначеній у даному договорі.

Відповідно до автоматичного розподілу справ між суддями, апеляційну скаргу Приватного підприємства «Харківське охоронне підприємство» по справі № 910/9022/17 передано на розгляд колегії суддів у складі: Дідиченко М.А. (головуюча), Смірнова Л.Г., Руденко М.А.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 25.09.2017 року прийнято до свого провадження колегією суддів у складі: Дідиченко М. А. (головуюча), Пономаренко Є. Ю., Смірнова Л. Г. та призначено до розгляду на 07.11.2017 року.

Розпорядженням Київського апеляційного господарського суду від 07.11.2017 року враховуючи перебування у відпустці судді Смірнової Л. Г., яка не є головуючою суддею, справу № 910/9022/17 передано на повторний атоматизований розподіл.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу справ від 07.11.2017 року, справу № 910/9022/17 передано на розгляд колегії суддів у складі: Дідиченко М.А. (головуюча), Пономаренко Є. Ю., Руденко М. А.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 07.11.2017 року, справу № 910/9022/17 прийнято до провадження колегією суддів у складі: Дідиченко М.А. (головуюча), Пономаренко Є.Ю., Руденко М.А.

Представник позивача у судовому засіданні 07.11.2017 року підтримав доводи апеляційної скарги та просив суд її задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні 07.11.2017 року заперечував протии задоволення апеляційної скарги та просив суд, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, Київський апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.101 ГПК України апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом та підтверджується матеріалами справи, 01.01.2009 року між Приватним акціонерним товариством «Харківське охоронне підприємство» (надалі - позивач), як виконавцем, та Товариством з обмеженою відповідальністю «Арті» (надалі - третя особа 2), як замовником укладено договір про надання охоронних послуг № 02/0109, відповідно до якого позивач надає послуги по охороні нежитлової будівлі, що знаходиться за адресою: м. Харків, Салтівське шосе, 67а.

21.03.2016 року між Приватним акціонерним товариством «Харківське охоронне підприємство», як страхувальником та Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «Провідна», як страховиком, укладено договір добровільного страхування відповідальності при здійсненні охоронної діяльності перед третіми особами № 15/1520787/2115/16, предметом якого є майнові інтереси страхувальника, що не суперечать законодавству України, пов'язані з його обов'язком відшкодувати відповідно до чинного законодавства заподіяну ним шкоду майну третіх осіб та інші витрати, пов'язані зі страховим випадком (претензійні витрати), передбачені цим договором, у процесі провадження страхувальником господарської діяльності, а саме - охоронної діяльності, що здійснюється на підставі ліцензії.

За умовами договору страхування страховим випадком є пред'явлення вимоги (претензії, позову) страхувальникові за фактом виникнення обов'язку останнього відшкодувати відповідно до чинного законодавства шкоду, завдану ним при здійсненні охоронної діяльності, за умови, зокрема, що факт заподіяння шкоди є обґрунтованим та доведеним відповідно до умов, передбачених цим договором (розділ 5).

Страхова сума за договором страхування становить 100000 грн. за весь строк дії Договору (з 25.03.2016 по 24.03.2017), у тому числі ліміт відповідальності за одним страховим випадком становить 50000 грн. (п. 7.1., 10.1. договору).

Згідно з п. 14.1. договору страхування визнання події страховим випадком проводиться страховиком на підставі документів, що подаються страхувальником або одержувачем страхового відшкодування, зокрема, документів, що підтверджують факт, причини та розмір завданої шкоди третім особам. Залежно від характеру події і її обставин такими документами можуть бути документи відповідної компетентної установи чи організації, наприклад: довідки медичних закладів, органів пожежної охорони, відомчої аварійної служби газу, електромереж, слідчих органів МВС, МНС та ін.

Звертаючись до суду першої інстанції позивач зазначає, що 03.10.2016 року ПП «Харківське охоронне підприємство» звернулося до ПАТ «Страхова компанія «Провідна» з повідомленням про несанкціоноване проникнення третіми особами до охоронюваного позивачем приміщення, яке належить ТОВ «Арті», про що 02.10.2016 року повідомлено Московське відділення поліції ГУНП України в Харківській області.

25.10.2016 року ТОВ «Арті» звернулося до ПП «Харківське охоронне підприємство» з претензією № 450 про відшкодування шкоди у розмірі 64 895, 00 грн. у зв'язку з проникненням у ніч з 01 на 02 жовтня 2016 року невідомими особами до охоронюваного приміщення, внаслідок чого було зламано замки, пошкоджено та виведено з ладу платіжний термінал ПАТ КБ "Приватбанк", вкрадено готівку в розмірі 43895 грн. та знищено два сейфи (викрадено готівкові кошти, що належали приватним особам).

26.10.2016 року позивач направив відповідачу отриману від третьої особи 2 претензію на суму 64 895, 00 грн., а 24.11.2016 року - заяву на виплату страхового відшкодування № 187.

Також, колегією суддів встановлено, що 22.05.2017 року між ТОВ «Арті», як первісним кредитором, та ПП «Харківське охоронне підприємство», як новим кредитором, укладено договір відступлення вимоги № 1.

Відповідно до п. 2 договору уступки права вимоги № 1, право вимоги, що передається за цим договором, складає право нового кредитора вимагати від боржника належного виконання зобов'язань з виплати страхового відшкодування за договором добровільного страхування професійної відповідальності при здійсненні охоронної діяльності перед третіми особами № 15/1520787/2115/16 від 21.03.2016 року у розмірі завданої шкоди з урахуванням франшизи - 45 000, 00 грн.

Відповідач листом від 18.04.2017 року № 17-10/5222 повідомив про прийняте рішення відмовити у виплаті страхового відшкодування, з огляду на відсутність документа, що підтверджує внесення органом державної влади, уповноваженим розпочати досудове розслідування, відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо пошкодження двох сейфів, а також не віднесення до страхового випадків викрадення готівки.

Звертаючись до суду першої інстанції позивач зазначив, що у результаті вищевказаного проникнення були зламані замки приміщень 1-го та 3-го поверхів; пошкоджено та виведено з ладу платіжний термінал ПАТ КБ «Приватбанк» (вкрадена готівка у розмірі 43 895, 00 грн.); знищено два сейфи у кімнатах № 102, 116 (викрадені готівкові кошти, які належали приватним особам).

При цьому, вартість завданої шкоди становить 64 895, 00 грн., яка складається із 43 895,00 грн. викраденої готівки, що знаходилася в платіжному терміналі ПАТ КБ «Приватбанк» та 11 400,00 грн. і 9 600, 00 грн. вартості двох нових сейфів.

Вищевказана сума була сплачена ТОВ «Арті» третім особам, що підтверджується меморіальним ордером № 547 від 05.10.2016 року, платіжними дорученнями № 6485 від 06.10.2016 року та № 6486 від 06.10.2016 року.

Враховуючи зазначене, на підставі договору уступки права вимоги № 1, позивач звернувся до відповідача про стягнення страхового відшкодування у сумі 45 000, 00 грн. (з урахуванням встановленого в договорі страхування ліміту відповідальності та суми франшизи).

Відповідно до ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про страхування» страховий випадок - подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов'язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкоування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.

Згідно із п. 13.1.3 договору страхування, страхувальник зобов'язаний не пізніше 48 годин письмово повідомити страховика про подію, що може стати підставою для пред'явлення претензії. У такому повідомленні повинна бути зазначена така інформація: яка подія, коли, коли де і яким чином сталася, характер ушкоджень, заподіяна шкода, прізвище і адреси постраждалих осіб і свідків та іншу інформацію, що має суттєве значення, про подію, що може стати підставою для пред'явлення претензії.

Страхувальник зобов'язаний надати страховикові або його представникам можливість проводити розслідування причин настання події, про яку повідомлено страховика, івстановлення розміру збитку, братии участь у заходах щодо зменшення розміру збитку (п. 13.1.4 договору страхування).

Відповідно до п. 13.1.5 договору страхування, страхувальник зобов'язаний протягом погоджених зі страховиком строків, зберігати незмінними всі записи і документи, а також майно, нерухомість, обладнання та інше, що будь-яким чином пов'язане з подією, про яку заявлено страховикові.

Як вбачається із матеріалів справи, 02.10.2016 року слідчим за участю інженер-криміналіста та в присутності понятих був проведений огляд приміщень, що розташовані за адресою: м. Харків, Салтівське шосе, 67 а, про що складено протокол огляду місця події.

Даний протокол підписаний слідчим, водночас не містить підписів учасників огляду та понятих.

У вказаному протоколі зафіксовано, що на відставі 180 см від дверей кабінету № 102 розташований металевий сейф, який знаходився у відкритому стані, зміст якого відсутній.

Також, в матеріалах справи наявний акт огляду місця події від 04.10.2016 року, який проводився представником відповідача.

У вказаному акті зафіксовано, що в холі першого поверху знаходиться термінал «Приват Банку» в справному, робочому стані. Крім того, зазначено, що двері кабінетів № 103,105, 302, 304, 309, 203, 205, 206, 211, 210, 209, 223, 221, 224,217 та 219 мають пошкодження зовнішніх накладок замків або серцевини замків повністю відсутні.

До того ж, даний акт містить зауваження учасників огляду до п. 1 акту, а саме вказано, що 03.10.2016 року співробітники «Приват Банку» були викликані для усунення та огляду пошкоджень банкомату.

Колегією суддів встановлено, що листами № 2101-11/1443 від 13.12.2016 року, №17-12/939 від 25.01.2017 року, № 17-12/3662 від 20.03.2017 року, № 17-12/4400 від 30.03.2017 року відповідач просив позивача надати документ, що підтверджує внесення органом державної влади, уповноваженим розпочати досудове розслідування, відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, на підставі звернення потерпілого ТОВ «Арті» щодо викрадення з банкомату готівки та пошкодження двох сейфів.

У відповідь на вказані листи, позивач надав відповідачеві витяг з кримінального провадження № 0007663, з якого вбачається, що вказане провадження відкрито на підставі заяви ОСОБА_7 щодо викрадення майна ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 та ОСОБА_11

У звя'зку із вказаним листом від 18.04.2017 року № 17-10/5222 відповідач повідомив про прийняте рішення відмовити у виплаті страхового відшкодування, з огляду на відсутність документа, що підтверджує внесення органом державної влади, уповноваженим розпочати досудове розслідування, відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо пошкодження двох сейфів, а також не віднесення до страхового випадків викрадення готівки.

Статтею 979 ЦК України встановлено, що за договором страхування одна сторона (страховик) зобов'язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Відповідно до ст. 980 ЦК України предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов'язані з:

1) життям, здоров'ям, працездатністю та пенсійним забезпеченням (особисте страхування);

2) володінням, користуванням і розпорядженням майном (майнове страхування);

3) відшкодуванням шкоди, завданої страхувальником (страхування відповідальності).

Як зазначалося вище, звертаючись до суду першої інстанції позивач посилався на те, що у результаті вищевказаного проникнення були зламані замки приміщень 1-го та 3-го поверхів; пошкоджено та виведено з ладу платіжний термінал ПАТ КБ «Приватбанк» (вкрадена готівка у розмірі 43 895, 00 грн.); знищено два сейфи у кімнатах № 102, 116 (викрадені готівкові кошти, які належали приватним особам).

При цьому, вартість завданої шкоди становить 64 895, 00 грн., яка складається із 43 895,00 грн. викраденої готівки, що знаходилася в платіжному терміналі ПАТ КБ «Приватбанк» та 11 400,00 грн. і 9 600, 00 грн. вартості двох нових сейфів.

Так, колегією суддів встановлено, що ні протокол огляду місця події від 02.10.2016 року,а ні акт огляду місця події від 04.10.2016 року не містить посилань на викрадення із банкомату «Приват Банку» готівки у сумі 43 895, 00 грн.

Посилання в акті огляду місця події від 04.10.2016 року на те, що 03.10.2016 року співробітники «Приват Банку» були викликані для усунення та огляду пошкоджень банкомату не є належним та допустимим доказом викрадення готівки, оскільки згідно із п. 13.1.5 договору страхування, страхувальник зобов'язаний протягом погоджених зі страховиком строків, зберігати незмінними всі записи і документи, а також майно, нерухомість, обладнання та інше, що будь-яким чином пов'язане з подією, про яку заявлено страховикові.

Крім того, колегія суддів зазначає, що згідно із п. 6.1.23 договору страхування, відповідно до умов цього договору до страхових випадків не відносяться вимоги, пов'язані зі збитком, завданим крадіжкою чи пошкодженням готівки , цінних паперів, акцизних марок, дорогоцінних й рідкоземельних металів, дорогоцінного каміння, перлів і ювелірних виробів, марок, монет, медалей, грошових знаків, малюнків, скульптур й інших предметів колекцій або предметів, що є витворами мистецтва, банківські картки й карти експрес-оплати.

Таким чином, беручи до уваги відсутність належних та допустимих доказів викрадення готівки у сумі 43 895, 00 грн. та зважаючи на те, що крадіжка готівки згідно умов договору добровільного страхування № 15/1520787/2115/16 від 21.03.2016 року не відносить до страхових випадків, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції обґрунтовано відмовив у задоволенні позовних вимог у вказаній частині.

Щодо знищення двох сейфів у кімнатах № 102, 116 адміністративної будівлі розташованої за адресою: м. Харків, Салтівське шосе, 67 а, то колегія суддів зазначає, що в протоколі огляду місця події від 02.10.2016 року лише зазначено, що в кімнаті № 102 знаходиться відкритий сейф. При цьому, посилання про знаходження та пошкодження сейфа в кімнаті № 116 відсутні.

Крім того, акт огляду місця події від 04.10.2016 року взагалі не містить посилань на будь-які пошкодження,зокрема сейфів, в кімнатах № 102 та № 116.

До того ж, колегія суддів звертає увагу, що у відповідності до п. 14.1 договору страхування визнання події страховим випадком проводиться страховиком на підставі документів, що надаються страхувальником або одержувачем страхового відшкодування, зокрема документів (довідок, протоколів, актів експертизи), що підтверджують факт, причини та розмір завданої шкоди третім особам. Залежно від характеру події і її обставин такими документами можуть бути документи відповідної компетентної установи чи організації, наприклад: довідки медичних закладів, органів пожежної охорони, відомчої аварійної служби газу, електромереж, слідчих органів МВС, МНС та ін.

Так, колегією суддів встановлено, що позивачем не було надано надано документа, що підтверджує факт та причини пошкодження сейфів.

Відповідно до ст. 33 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Згідно ст. 34 ГПК України обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Враховуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що позивачем не доведено настання страхового випадку в частині відшкодування коштів за пошкодженні сейфи, а тому суд першої інстанції обґрунтовано відмовив у задоволенні позовних вимог.

За таких обставин висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, а тому рішення Господарського суду міста Києва від 06.09.2017 року у справі № 910/9022/17 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав для його скасування не вбачається.

Згідно із ст. 49 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника.

Керуючись ст.ст. 33, 34, 49, 99, 101, 103-105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Харківське охоронне підприємство» на рішення Господарського суду міста Києва від 06.09.2017 року залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 06.09.2017 року у справі № 910/9022/17 - без змін.

3. Матеріали справи № 910/9022/17 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого господарського суду України.

Головуючий суддя М.А. Дідиченко

Судді М.А. Руденко

Є.Ю. Пономаренко