ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2017 року Справа № 911/3365/16

Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

Головуючого судді:Барицької Т.Л.,
суддів:Картере В.І.,
Губенко Н.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_4
на постановуКиївського апеляційного господарського суду від 06.03.2017
у справі№ 911/3365/16 господарського суду Київської області
за позовомОСОБА_5
доТовариства з обмеженою відповідальністю фірми "Металіст"
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Акціонерна компанія з обмеженою відповідальністю А1 Ентепрайзис Лімітед
провизнання недійсними рішень загальних зборів товариства
за зустрічним позовомТовариства з обмеженою відповідальністю фірми "Металіст"
доОСОБА_5
провизнання недійсним положення статуту
та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_4
доТовариства з обмеженою відповідальністю фірми "Металіст"
провизнання недійсним положення статуту

в судовому засіданні взяли участь представники:

- ОСОБА_5 повідомлений, але не з'явився,

- ТОВ фірми "Металіст" повідомлений, але не з'явився,

- ОСОБА_4 повідомлений, але не з'явився,

- Акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю А1 Ентепрайзис Лімітед повідомлений, але не з'явився,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2016 року ОСОБА_5 (надалі - ОСОБА_5) звернулася до господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю фірми "Металіст" (надалі - ТОВ фірма "Металіст") про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів учасників ТОВ фірми "Металіст", оформленого протоколом № 14/06-2016 від 14.06.2016.

У листопаді 2016 року ТОВ фірма "Металіст" звернулося до господарського суду Київської області із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_5 про визнання недійсними положень абзацу другого пп. 16 п. 9.7 статуту ТОВ фірми "Металіст", зареєстрованого 07.10.2015, в редакції: "З питань визначення основних напрямків діяльності Товариства, затвердження його планів та звітів про їх виконання, внесення змін до Статуту Товариства в тому числі зміни розміру статутного капіталу, а також при вирішенні питання про виключення Учасника з Товариства, призначення та обрання (зміни) директора Товариства та/або підписанта (особи, яка має право представляти інтереси Товариства без довіреності) рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосують Учасники, що володіють у сукупності 100 відсотків загальної кількості голосів Учасників Товариства. Рішення Загальних зборів з усіх інших питань приймаються простою більшістю голосів від числа присутніх Учасників.".

Також, 23.11.2016 до господарського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_4 (надалі - ОСОБА_4), як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, до ТОВ фірми "Металіст" про визнання недійсними положень абзацу другого пп. 16 п. 9.7 статуту ТОВ фірми "Металіст", зареєстрованого 07.10.2015, в редакції: "З питань визначення основних напрямків діяльності Товариства, затвердження його планів та звітів про їх виконання, внесення змін до Статуту Товариства в тому числі зміни розміру статутного капіталу, а також при вирішенні питання про виключення Учасника з Товариства, призначення та обрання (зміни) директора Товариства та/або підписанта (особи, яка має право представляти інтереси Товариства без довіреності) рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосують Учасники, що володіють у сукупності 100 відсотків загальної кількості голосів Учасників Товариства. Рішення Загальних зборів з усіх інших питань приймаються простою більшістю голосів від числа присутніх Учасників.".

Рішенням господарського суду Київської області від 13.01.2017 (суддя Горбасенко П.В.) позов ОСОБА_5 (первісний позов) задоволено повністю; у задоволенні позову ТОВ фірми "Металіст" (зустрічного позову) відмовлено; позов ОСОБА_4 (позов третьої особи) задоволено повністю.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 06.03.2017 (головуючий суддя Пашкіна С.А., судді: Сітайло Л.Г., Жук Г.А.) рішення господарського суду Київської області від 13.01.2017 скасовано частково, в задоволенні позову третьої особи ОСОБА_4 відмовлено; в іншій частині рішення господарського суду Київської області від 13.01.2017 залишено без змін.

Не погоджуючись з прийнятою постановою апеляційного суду, ОСОБА_4 звернувся до Вищого господарського суду України із касаційною скаргою, в якій, з посиланням на порушення судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати постанову, а рішення місцевого господарського суду залишити в силі. ОСОБА_4, зокрема, вказує, що спірне положення абзацу другого пп. 16 п. 9.7 статуту ТОВ фірми "Металіст" суперечить ч. ч. 2, 3 ст. 59 Закону України "Про господарські товариства".

Ухвалою Вищого господарського суду України від 17.10.2017 у складі колегії суддів: Барицька Т.Л. - доповідач, Губенко Н.М., Гольцова Л.А., відновлено ОСОБА_4 пропущений процесуальний строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного господарського суду від 06.03.2017 у справі № 911/3365/16; касаційну скаргу прийнято до провадження та призначено до розгляду на 01.11.2017.

Розпорядженням керівника апарату Вищого господарського суду України від 30.10.2017 № 08.03-04/5275 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи № 911/3365/16 у зв`язку з відпусткою судді Гольцової Л.А.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.10.2017 у справі № 911/3365/16 визначено наступний склад колегії суддів: Барицька Т.Л. - головуючий (доповідач), Картере В.І., Губенко Н.М.

Ухвалою Вищого господарського суду України від 17.10.2017 у складі колегії суддів: Барицька Т.Л. - доповідач, Картере В.І., Губенко Н.М., касаційну скаргу ОСОБА_4 прийнято до провадження.

Усіх учасників судового процесу належним чином було повідомлено про час та місце розгляду даної справи, проте вони не скористалися своїм правом бути присутніми у судовому засіданні.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи в касаційній інстанції, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового акту, вважає, що касаційна скарга не підлягає задоволенню, враховуючи таке.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судами, ТОВ фірма "Металіст" здійснює свою діяльність на підставі нової редакції статуту, затвердженої загальними зборами учасників ТОВ фірма "Металіст", оформленими протоколом № 09/15 від 15.09.2015, відповідно до положень якого учасниками товариства є: ОСОБА_5 з часткою статутного капіталу 28,33 %, ОСОБА_4 - 8,3 % статутного капіталу, та Акціонерна компанія з обмеженою відповідальністю А1 Ентепрайзис Лімітед - 63,34 % статутного капіталу.

14.06.2016 відбулися збори учасників ТОВ фірма "Металіст", на яких були присутні учасники: ОСОБА_4 та Акціонерна компанія з обмеженою відповідальністю А1 Ентепрайзис Лімітед в особі представника за довіреністю ОСОБА_7, з наступним порядком денним:

1. Обрання Голови зборів та секретаря зборів;

2. Про перехід товариства на діяльність на підставі модельного статуту;

3. Про звільнення директора товариства та обрання нового директора;

4. Про призначення відповідального за проведення державної реєстрації змін в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

За результатами проведених загальних зборів учасників ТОВ фірма "Металіст" від 14.06.2016, оформлених протоколом № 09/15 від 15.09.2015, вирішено:

1) обрати головою зборів ОСОБА_4, секретарем зборів - ОСОБА_7;

2) перейти ТОВ фірма "Металіст" на діяльність на підставі модельного статуту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1182 від 16.11.2011;

3) звільнити з 14.06.2016 директора товариства ОСОБА_8, призначити з 15.06.2016 директором товариства ОСОБА_4;

4) призначити ОСОБА_4 відповідальним за проведення державної реєстрації змін в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

Так, предметом первісного позову є вимога про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів учасників ТОВ фірма "Металіст", оформленого протоколом № 14/06-2016 від 14.06.2016, зокрема, з огляду на те, що ОСОБА_5 не була належним чином повідомлена про час та місце проведення загальних зборів товариства, які відбулися 14.06.2016, та фактично була позбавлена можливості, як учасник товариства, взяти участь у спірних загальних зборах.

Господарські суди попередніх інстанцій, задовольняючи первісний позов в повному обсязі, виходили з того, що ОСОБА_5, місцем проживання якої, відповідно до довідки про місце реєстрації б/н від 02.11.2016 та п. 2.1. статуту ТОВ фірма "Металіст", є: АДРЕСА_1, не було повідомлено в порядку, визначеному чинним законодавством та п.п. 9.17., 16.1. статуту, про проведення 14.06.2016 загальних зборів учасників товариства за адресою місця проживання (АДРЕСА_1). При цьому, суди не взяли до уваги наявну в матеріалах справи інформацію про отримання 11.04.2016 ОСОБА_5 повідомлення про проведення 14.06.2016 загальних зборів учасників товариства, що, нібито, підтверджується підписом останньої на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, яке було надіслано на адресу: 01024, АДРЕСА_2, оскільки, як було встановлено судами, з відмітки на закордонному паспорті позивача та квитках про повернення позивача в Україну вбачається, що ОСОБА_5 з 01.03.2016 по 07.11.2016 перебувала за межами України.

Вищий господарський суд України погоджується з зазначеними висновками місцевого та апеляційного господарських судів стосовно первісного позову, з огляду на таке.

Частиною 1 ст. 167 ГК України визначено, що корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до вимог закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно зі ст. 10 Закону України "Про господарські товариства" учасники товариства мають право: а) брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах, за винятком випадків, передбачених цим Законом; б) брати участь у розподілі прибутку товариства та одержувати його частку (дивіденди). Право на отримання частки прибутку (дивідендів) пропорційно частці кожного з учасників мають особи, які є учасниками товариства на початок строку виплати дивідендів; в) вийти в установленому порядку з товариства; г) одержувати інформацію про діяльність товариства. На вимогу учасника товариство зобов'язане надавати йому для ознайомлення річні баланси, звіти товариства про його діяльність, протоколи зборів; д) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, що засвідчують участь у товаристві, в порядку, встановленому законом. Учасники можуть мати також інші права, передбачені законодавством і установчими документами товариства.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Закону України "Про господарські товариства" вищим органом товариства з обмеженою відповідальністю є загальні збори учасників. Вони складаються з учасників товариства або призначених ними представників.

Пунктом 2.12 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 25.02.2016 № 4 "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних відносин" роз'яснено, що рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи не є правочинами у розумінні статті 202 ЦК України. До цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 ЦК України, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за статтею 216 ЦК України.

Зазначені рішення є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

У зв'язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

У пункті 2.14 вказаної постанови пленуму Вищого господарського суду України визначено, що рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання, встановленої статтею 61 Закону України "Про господарські товариства", статтею 35 Закону України "Про акціонерні товариства", статтею 15 Закону України "Про кооперацію".

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

Рішення загальних зборів господарського товариства можуть бути визнаними недійсними в судовому порядку у випадку недотримання процедури їх скликання, встановленої ст.ст. 43, 61 Закону України "Про господарські товариства". Права учасника (акціонера) товариства можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо (п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 № 13 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів").

В силу приписів ст. 61 Закону України "Про господарські товариства" (в редакції на 14.06.2016) про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлено не пізніш як за 25 днів до початку зборів. Не пізніш як за 7 днів до скликання загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

Згідно з п. 9.17. статуту ТОВ фірма "Металіст" загальні збори мають право приймати рішення тільки з питань, включених до порядку денного, який повинен бути розісланий учасникам не пізніше ніж за 25 днів до початку загальних зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

Повідомлення, що направляються у відповідності до даного статуту, повинні бути виконані в письмовій формі і будуть вважатися врученими належним чином, якщо вони надіслані рекомендованим (цінним) листом за місцезнаходженням (зареєстрованим місцем проживання) учасника товариства або вручені під підпис особисто. При зміні місцезнаходження (місця реєстрації) будь-кого із учасників товариства, про це учасник має повідомити товариство протягом 5 робочих днів з дня, коли відбулися такі зміни. В разі неповідомлення про зміну місцезнаходження (місця реєстрації), учасник вважається повідомленим належним чином, якщо таке повідомлення направлено на відому товариству адресу місцезнаходження (місця реєстрації). Датою відправлення повідомлення та сповіщення є дата штемпеля поштового відомства за місцем його знаходження (п.п. 16.1., 16.2. статуту ТОВ фірма "Металіст").

Колегія суддів касаційної інстанції погоджується з правомірним висновком судів, що ТОВ фірма "Металіст" не було надано суду, а в матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення за місцем знаходження (зареєстрованим місцем проживання), яким є: АДРЕСА_1, ОСОБА_5 як учасника товариства про дату, час та місце проведення загальних зборів від 14.06.2016, що позбавило ОСОБА_5 реалізувати своє право на управління справами товариства шляхом прийняття участі в загальних зборах, ознайомлення з документами, що виносилися на розгляд загальних зборів, висловлення своєї думки щодо питань порядку денного, внесення своїх питань до порядку денного із наданням альтернативних кандидатур на посаду директора, а також, позбавило позивача можливості впливати на призначення директора товариства, що у своїй сукупності є підставою для визнання спірного рішення загальних зборів недійсним.

При цьому, суди попередніх інстанцій підставно відхилили посилання ТОВ фірма "Металіст" та Акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю А1 Ентепрайзис Лімітед щодо отримання 11.04.2016 особисто ОСОБА_5 повідомлення про проведення 14.06.2016 загальних зборів учасників товариства, що нібито підтверджується підписом останньої на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення із зазначенням поштової адреси: 01024, АДРЕСА_2, оскільки, як вірно встановлено судами та вбачається з відмітки на закордонному паспорті ОСОБА_5 та квитках про її повернення в Україну, ОСОБА_5 з 01.03.2016 по 07.11.2016 перебувала за межами України.

Що стосується вимог ТОВ фірма "Металіст" за зустрічним позовом, заявленим до ОСОБА_5, про визнання недійсними положень абзацу другого пп. 16 п. 9.7 статуту ТОВ фірми "Металіст", зареєстрованого 07.10.2015, в редакції: " З питань визначення основних напрямків діяльності Товариства, затвердження його планів та звітів про їх виконання, внесення змін до Статуту Товариства в тому числі зміни розміру статутного капіталу, а також при вирішенні питання про виключення Учасника з Товариства, призначення та обрання (зміни) директора Товариства та/або підписанта (особи, яка має право представляти інтереси Товариства без довіреності) рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосують Учасники, що володіють у сукупності 100 відсотків загальної кількості голосів Учасників Товариства. Рішення Загальних зборів з усіх інших питань приймаються простою більшістю голосів від числа присутніх Учасників.", то Вищий господарський суд України погоджується з правомірним та обґрунтованим висновком господарського суду Київської області та Київського апеляційного господарського суду про відсутність підстав для його задоволення, зважаючи на таке.

В силу статті 1 ГПК України підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності (далі - підприємства та організації), мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, а також для вжиття передбачених цим Кодексом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. У випадках, передбачених законодавчими актами України, до господарського суду мають право також звертатися державні та інші органи, фізичні особи, що не є суб'єктами підприємницької діяльності.

У рішенні у справі "Науменко проти України" (заява N 41984/98) від 9 листопада 2004 року 10 Європейський Суд з прав людини, спираючись на свою прецедентну практику, зокрема справу "Рябих проти Росії" 11 (заява N 52854/99, рішення від 24.07.2003 р.), повторює, що ст. 6 § 1 кожному гарантує право подавати позови до суду щодо своїх цивільних прав та обов'язків. Таким чином, це реалізує "право на суд", складовим аспектом якого є право доступу до суду - право почати судовий процес щодо цивільних питань.

Водночас, право на справедливий суд не зводиться лише до права на звернення до суду.

В рішенні у справі "Пономаренко проти України" 12 (Заява N 13156/02) від 14 червня 2007 року (п. 36) Європейський Суд з прав людини повторює, що відповідно до його прецедентної практики п. 1 статті 6 передбачає "право на суд", яке включає не тільки право ініціювати провадження, але також і право домогтися "вирішення" спору судом (див., mutatis mutandis, рішення у справі Multiplex v. Croatia, заява N 58112/00, від 10 липня 2003 року, п. 45). Для того, щоб це право було ефективним, особа повинна мати чітко визначену та дієву можливість оскаржити подію, яка становить втручання у його чи її права (див. рішення у справі Belletv. France, від 4 грудня 1995 року, п. 36).

Разом з тим, як підставно вказали суди, невідповідністю статуту ТОВ фірма "Металіст" вимогам законодавства не можуть бути порушені права самого товариства, оскільки оспорювані положення статуту затверджено загальними зборами учасників самого позивача за зустрічним позовом, тобто - ТОВ фірма "Металіст", а відтак, господарський суд Київської області, з яким підставно погодився й Київський апеляційний господарський суд, правомірно відмовив в задоволенні зустрічного позову ТОВ фірма "Металіст" до ОСОБА_5 про визнання недійсними положень абзацу другого пп. 16 п. 9.7 статуту ТОВ фірми "Металіст", зареєстрованого 07.10.2015, в редакції: "З питань визначення основних напрямків діяльності Товариства, затвердження його планів та звітів про їх виконання, внесення змін до Статуту Товариства в тому числі зміни розміру статутного капіталу, а також при вирішенні питання про виключення Учасника з Товариства, призначення та обрання (зміни) директора Товариства та/або підписанта (особи, яка має право представляти інтереси Товариства без довіреності) рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосують Учасники, що володіють у сукупності 100 відсотків загальної кількості голосів Учасників Товариства. Рішення Загальних зборів з усіх інших питань приймаються простою більшістю голосів від числа присутніх Учасників.".

Також, як уже зазначалося, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_4 також звернувся до господарського суду Київської області з позовом до ТОВ фірма "Металіст" про визнання недійсними положень абзацу другого пп. 16 п. 9.7 статуту ТОВ фірми "Металіст", зареєстрованого 07.10.2015, в редакції: "З питань визначення основних напрямків діяльності Товариства, затвердження його планів та звітів про їх виконання, внесення змін до Статуту Товариства в тому числі зміни розміру статутного капіталу, а також при вирішенні питання про виключення Учасника з Товариства, призначення та обрання (зміни) директора Товариства та/або підписанта (особи, яка має право представляти інтереси Товариства без довіреності) рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосують Учасники, що володіють у сукупності 100 відсотків загальної кількості голосів Учасників Товариства. Рішення Загальних зборів з усіх інших питань приймаються простою більшістю голосів від числа присутніх Учасників.".

Господарський суд Київської області, задовольняючи позовні вимоги третьої особи з самостійними вимогами про визнання недійсними положення абзацу другого пп. 16 п. 9.7. статуту ТОВ фірма "Металіст" (зареєстрований 07.10.2015 року, номер запису 4003957, затверджений рішенням загальних зборів учасників товариства, оформленого протоколом № 09/15 від 15.09.2015 року), виходив з того, що вказане положення абзацу другого п. 9.7.16 статуту ТОВ фірма "Металіст" суперечить вимогам ст.ст. 59, 64 Закону України "Про господарські товариства", оскільки положеннями статуту товариства не може бути змінено порядок прийняття рішення загальними зборами учасників товариства та порядок виключення зі складу учасників товариства.

У свою чергу, Київський апеляційний господарський суд дійшов протилежного висновку, вказавши, що пп. 16 п. 9.7. статуту ТОВ фірма "Металіст" не суперечить законодавству та повністю відповідає вимогам Закону України "Про господарські товариства", з чим не вбачає підстав не погодитися і Вищий господарський суд України, з огляду на таке.

Так, рішенням загальних зборів учасників ТОВ фірма "Металіст", оформлених протоколом № 09/15 від 15.09.2015, була затверджена нова редакція статуту товариства.

Згідно з п. 9.7. статуту ТОВ фірма "Металіст" до компетенції загальних зборів товариства належить:

- визначення основних напрямків діяльності товариства, затвердження його планів та звіті про їх виконання (п. 9.7.1. статуту);

- внесення змін та доповнень до статуту товариства (п. 9.7.2. статуту);

- прийняття рішень щодо зміни розміру статутного капіталу (п. 9.7.3. статуту);

- призначення (обрання) та звільнення директора товариства (п. 9.7.4. статуту);

- виключення учасника з товариства (п. 9.7.12. статуту).

За змістом абзацу другого п. 9.7.16 статуту, з питань визначення основних напрямків діяльності товариства, затвердження його планів та звітів про їх виконання, внесення змін до статуту товариства в тому числі зміни розміру статутного капіталу, а також при вирішенні питання про виключення учасника з товариства, призначення та обрання (зміни) директора товариства та/або підписанта (особи, яка має право представляти інтереси товариства без довіреності) рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосують учасники, що володіють у сукупності 100 відсотків загальної кількості учасників товариства. Рішення загальних зборів з усіх інших питань приймаються простою більшістю голосів від числа присутніх учасників.

Згідно з ч. 2 ст. 98 ЦК України рішення загальних зборів приймаються простою більшістю від числа присутніх учасників, якщо інше не встановлено установчими документами або законом. Рішення про внесення змін до статуту товариства, відчуження майна товариства на суму, що становить п'ятдесят і більше відсотків майна товариства, та про ліквідацію товариства приймаються більшістю не менш як у 3/4 голосів, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 5 ст. 41 Закону України "Про господарські товариства" до компетенції загальних зборів належить: а) визначення основних напрямів діяльності акціонерного товариства і затвердження його планів та звітів про їх виконання; б) внесення змін до статуту товариства, у тому числі зміна розміру його статутного капіталу; в) обрання і відкликання членів наглядової ради; г) утворення і відкликання виконавчого та інших органів товариства; д) затвердження річних результатів діяльності акціонерного товариства, включаючи його дочірні підприємства, затвердження звітів і висновків ревізійної комісії, порядку розподілу прибутку, строку та порядку виплати частки прибутку (дивідендів) з урахуванням вимог, передбачених цим та іншими законами, визначення порядку покриття збитків; е)створення, реорганізація та ліквідація дочірніх підприємств, філій та представництв, затвердження їх статутів та положень; є) винесення рішень про притягнення до майнової відповідальності посадових осіб органів управління товариства; ж) затвердження правил процедури та інших внутрішніх документів товариства, визначення організаційної структури товариства; з) вирішення питання про придбання акціонерним товариством акцій, що випускаються ним; и) визначення умов оплати праці посадових осіб акціонерного товариства, його дочірніх підприємств, філій та представництв; і) затвердження договорів (угод), укладених на суму, що перевищує вказану в статуті товариства; ї) прийняття рішення про припинення діяльності товариства, призначення ліквідаційної комісії, затвердження ліквідаційного балансу; й) прийняття рішення про обрання уповноваженої особи акціонерів для представлення інтересів акціонерів у випадках, передбачених законом.

Частинами 2, 3 статті 59 Закону України "Про господарські товариства" передбачено, що з питань, зазначених у пунктах "а", "б" статті 41 цього Закону, а також при вирішенні питання про виключення учасника з товариства рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосують учасники, що володіють у сукупності більш як 50 відсотками загальної кількості голосів учасників товариства. З решти питань рішення приймається простою більшістю голосів.

Таким чином, спеціальним Законом України "Про господарські товариства" визначений порядок прийняття рішення загальними зборами, відповідно до якого рішення про визначення основних напрямів діяльності акціонерного товариства і затвердження його планів та звітів про їх виконання, внесення змін до статуту товариства, у тому числі зміну розміру його статутного капіталу, вважається прийнятим, якщо за нього проголосують учасники, що володіють у сукупності більш як 50 відсотками загальної кількості голосів учасників товариства.

В пункті 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 № 13 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів" роз'яснено, що статут юридичної особи за змістом частини другої статті 20 ГК є актом, який визначає правовий статус юридичної особи, оскільки він містить норми, обов'язкові для учасників товариства, його посадових осіб та інших працівників, а також визначає порядок затвердження та внесення змін до статуту. Статут не є одностороннім правочином, оскільки затверджується (змінюється) загальними зборами учасників (засновників, акціонерів), які не є ні суб'єктом права, ні органом, який здійснює представництво товариства. Не є статут і договором, тому що затверджується (змінюється) не за домовленістю всіх учасників (засновників, акціонерів) товариства, а більшістю учасників - голосів акціонерів чи простою більшістю голосів учасників товариства (статті 42, 59 Закону про господарські товариства).

Суди вправі визнати недійсними установчі документи товариства за одночасної наявності таких умов: на момент розгляду справи установчі документи не відповідають вимогам законодавства; порушення, допущені при прийнятті та затвердженні установчих документів, не можуть бути усунені; відповідні положення установчих документів порушують права чи охоронювані законом інтереси позивача (п. 13 Постанови Пленуму Верховного суду України від 24.10.2008 № 13 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів").

Як визначено в Постанові Пленуму Верховного суду України від 24.10.2008 № 13 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів", підставами для визнання акта, в тому числі статуту, недійсним є його невідповідність вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав (затвердив) цей акт, а також порушення у зв'язку з його прийняттям прав та охоронюваних законом інтересів позивача.

Беручи до уваги вищевикладене та виходячи з аналізу наведених норм законодавства, колегія суддів касаційної інстанції вважає вірним висновок Київського апеляційного господарського суду про те, що пп. 16 п. 9.7. статуту ТОВ фірма "Металіст" не суперечить законодавству та в повному обсязі відповідає вимогам Закону України "Про господарські товариства", оскільки законодавством передбачено й інший відсоток голосів при прийнятті рішення учасниками товариства загальних зборів товариства, а саме - більш як 50 відсотків загальної кількості голосів учасників товариства (ст. 59 Закону України "Про господарські товариства"), а визначена статутом товариства 100 % кількість голосів при прийнятті рішення повністю узгоджується з нормами спеціального законодавства, що регулює спірні правовідносини, з огляду на що судом було обґрунтовано прийнято рішення про відмову в задоволенні позову ОСОБА_4

Посилання ОСОБА_4 в поданій до Вищого господарського суду України касаційній скарзі на те, що спірний пп. 16 п. 9.7. статуту ТОВ фірма "Металіст" суперечить ст. 59 Закону України "Про господарські товариства", спростовується вищенаведеним. Більш того, як вбачається з матеріалів справи, на загальних зборах ТОВ фірма "Металіст", які відбулися 15.09.2015 та оформлені протоколом № 09/15 (т. 1, а.с. 219), на яких, серед іншого, вирішувалося питання про затвердження нової редакції статуту товариства, був присутній і сам ОСОБА_4 Із вказаного протоколу від 15.09.2015 вбачається, що стосовно питання про затвердження нової редакції статуту учасниками ТОВ фірма "Металіст" було проголосовано одноголосно "за" за затвердження нової редакції статуту товариства, в тому числі, й самим ОСОБА_4

Крім того, звертаючись з відповідним позовом, ОСОБА_4 взагалі не обґрунтовував, яким чином відповідне положення статуту ТОВ фірма "Металіст", за затвердження якого він також голосував як учасник товариства, порушує його права чи охоронювані законом інтереси.

Враховуючи наведене, колегія суддів Вищого господарського суду України приходить до висновку, що під час розгляду справи судом апеляційної інстанції на основі повного, всебічного і об'єктивного дослідження поданих доказів встановлено фактичні обставини справи, вірно застосовані норми матеріального права, а доводи скаржника не спростовують законності прийнятого у справі рішення в оскаржуваній частині.

В силу ст.ст. 42, 43, 47 ГПК України правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом; сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами; судове рішення ухвалюється суддею за результатами обговорення усіх обставин справи.

Відповідно до ст. 1117 ГПК України касаційна інстанція не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові господарського суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати нові докази або додатково перевіряти докази.

Згідно з п. 1 ст. 1119 ГПК України касаційна інстанція за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити рішення першої інстанції або постанову апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

Касаційна скарга залишається без задоволення, коли суд визнає, що рішення місцевого або постанова апеляційного господарських судів прийняті з дотриманням вимог матеріального та процесуального права.

Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень. Такі рішення можуть бути скасовані лише у виняткових обставинах, а не тільки з метою одержання іншого рішення у справі (вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 13.04.2016 у справі № 908/4804/14).

Керуючись ст. ст. 1115, 1117, 1119, 11111 Господарського процесуального кодексу України, Вищий господарський суд України

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Постанову Київського апеляційного господарського суду від 06.03.2017 у справі № 911/3365/16 залишити без змін.

Головуючий суддя Т.Л. Барицька

Судді: В.І. Картере

Н.М. Губенко