РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2017Справа №910/17557/17
Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Чинчин О.В., при секретарі судового засідання Бігмі Я.В., розглянув у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Публічного акціонерного товариства "Науково - виробниче об'єднання "Київський завод автоматики"
до про Публічного акціонерного товариства "Завод "Маяк" стягнення заборгованості у розмірі 626 784,47 грн
Представники:

від Позивача: не з'явився

від Відповідача: Гопкало П.О. (представник за Довіреністю);

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Публічне акціонерне товариство "Науково - виробниче об'єднання "Київський завод автоматики" (надалі також - «Позивач») звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Завод "Маяк" (надалі також - «Відповідач») про стягнення заборгованості у розмірі 626 784,47 грн.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що 01.03.2016 між Публічним акціонерним товариством "Науково - виробниче об'єднання "Київський завод автоматики ім. Г.І.Петровського" (Виконавець) та Публічним акціонерним товариством "Завод "Маяк" (Замовник) було укладено Договір № КЗА-653, відповідно до умов якого виконавець зобов'язується надати замовнику платні послуги з механічної обробки виробів згідно Специфікації (Додаток № 1 до цього договору), а Замовник зобов'язується прийняти та провести оплату за надані послуги з механічної обробки виробів, за цінами та в кількості згідно Специфікації (Додаток №1 до цього договору). Як зазначає Позивач, він належним чином виконав свої зобов'язання за цим Договором, що підтверджується Актами виконаних робіт, проте Відповідач порушив свої зобов'язання щодо своєчасного здійснення оплати за надані послуги в повному обсязі. Таким чином, заборгованість Публічного акціонерного товариства "Завод "Маяк" перед Позивачем становить 618 033,81 грн. Крім того, враховуючи неналежне виконання Відповідачем умов договору, Позивач просить суд стягнути з Публічного акціонерного товариства "Завод "Маяк" пеню у розмірі 8 750,66 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.10.2017 року порушено провадження у справі № 910/17557/17, судове засідання призначено на 25.10.2017 року.

25.10.2017 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та документи на виконання вимог ухвали суду про порушення провадження по справі від 10.10.2017 року.

25.10.2017 року в судове засідання з'явився представник позивача. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином, вимоги ухвали суду про порушення провадження по справі від 10.10.2017 року виконав не в повному обсязі, а саме не надав відзив на позовну заяву, докази, що підтверджують направлення відзиву позивачу, оригінали та належним чином засвідчені копії документів в якості доказів на підтвердження своїх доводів та заперечень на позовну заяву.

Суд прийшов до висновку про задоволення клопотання Відповідача про відкладення розгляду справи. Також, Суд, ознайомившись з матеріалами справи, з метою повного та всебічного розгляду спору, прийшов до висновку - зобов'язати Позивача надати детальний розрахунок позовних вимог з посиланням на первинні документи, з урахуванням здійснення часткових оплат Публічним акціонерним товариством "Завод "Маяк"

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.10.2017 відкладено розгляд справи на 08.11.2017 у зв'язку з неявкою представника відповідача в судове засідання, невиконанням вимог ухвали суду, витребуванням додаткових доказів по справі.

06.11.2017 через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

В судовому засіданні 08.11.2017 представник Відповідача не заперечив проти наявності заборгованості за договором, проте просив відмовити у задоволенні вимог про стягнення пені в повному обсязі. Представник Позивача в судове засідання не з'явився, про поважні причини неявки суд не повідомив, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується протоколом судового засідання від 08.11.2017.

Таким чином, Суд приходить до висновку, що Позивач про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Приймаючи до уваги, що Позивач був належним чином повідомлений про дату та час судового засідання, враховуючи, що матеріали справи містять достатньо документів для розгляду справи по суті, Суд вважає, що неявка в судове засідання представника Позивача не є перешкодою для прийняття Рішення у даній справі.

Відповідно до статті 82 Господарського процесуального кодексу України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

В судовому засіданні 08.11.2017, на підставі статті 85 Господарського процесуального кодексу України, оголошено вступну та резолютивну частини Рішення.

Відповідно до статті 81-1 Господарського процесуального кодексу України, в судовому засіданні складено протокол.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ

01.03.2016 між Публічним акціонерним товариством "Науково - виробниче об'єднання "Київський завод автоматики ім. Г.І.Петровського" (Виконавець) та Публічним акціонерним товариством "Завод "Маяк" (Замовник) було укладено Договір № КЗА-653, відповідно до умов якого виконавець зобов'язується надати замовнику платні послуги з механічної обробки виробів згідно Специфікації (Додаток № 1 до цього договору), а Замовник зобов'язується прийняти та провести оплату за надані послуги з механічної обробки виробів, за цінами та в кількості згідно Специфікації (Додаток №1 до цього договору).

Відповідно до п. 2.1 Договору загальна сума договору складає 2 674 570,20 грн, у т.ч. ПДВ 20%: 445 761,70 грн.

Згідно з п. 2.2 Договору, замовник зобов'язаний здійснити виконавцю передоплату в розмірі 80% від загальної суми договору у термін 10 банківських днів з дати отримання рахунку-фактури, який виставляється виконавцем протягом трьох днів з моменту підписання цього договору обома сторонами.

Як вказано у п. 2.3 Договору, кінцевий розрахунок за надані послуги з механічної обробки виробів за цим договором замовник зобов'язаний здійснити у термін протягом 10 банківських днів з моменту підписання Акту здачі-приймання робіт (надання послуг) обома сторонами, складання акту покладається на виконавця.

Розрахунки за договором здійснюються згідно цін, що вказані в Специфікації (Додаток № 1 до цього Договору) і проводяться між сторонами на підставі рахунків-фактур, які виставляються виконавцем (п. 2.4 Договору).

За приписами п. 3.1 Договору, терміни надання послуг з механічної обробки виробів вказані в Специфікації (Додаток № 1 до цього договору). Дострокове та часткове надання послуг допускається.

Пунктом 4.3 Договору передбачено, що у випадку порушення Замовником термінів оплати за надані послуги, Замовник оплачує на користь Виконавця пеню в розмірі 0,01% від суми платежів, відносно яких допущено прострочення, за кожний банківський день прострочення, але не більше 5% від загальної суми прострочених платежів.

У п. 7.5 Договору передбачено, що даний Договір набирає чинності з моменту підписання його обома Сторонами і діє до моменту його остаточного виконання.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, Позивач зазначає, що він належним чином виконав свої зобов'язання за Договором, що підтверджується Актами виконаних робіт, проте Відповідач порушив свої зобов'язання щодо своєчасного здійснення оплати за надані послуги в повному обсязі. Таким чином, заборгованість Публічного акціонерного товариства "Завод "Маяк" перед Позивачем становить 618 033,81 грн. Крім того, враховуючи неналежне виконання Відповідачем умов Договору, Позивач просить суд стягнути з Публічного акціонерного товариства "Завод "Маяк" пеню у розмірі 8 750,66 грн.

24.10.2016 Позивач направив Відповідачу претензію про перерахування боргу з Договором у розмірі 718 033,81 грн, яку Відповідач відхилив (відповідь на претензію № 2138/909 від 28.10.2016), проте у листопаді 2016 здійснив часткове погашення боргу на суму 100 000,00 грн.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Суд вважає, що позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Науково - виробниче об'єднання "Київський завод автоматики" підлягають задоволенню з наступних підстав.

Внаслідок укладення Договору № КЗА-653 від 01.03.2016 між сторонами згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України, виникли цивільні права та обов'язки.

Оскільки між сторонами по справі склалися господарські правовідносини, то до них слід застосовувати положення Господарського кодексу України як спеціального акту законодавства, що регулює правовідносини у господарській сфері.

Відповідно до абзацу 2 пункту 1 статті 193 Господарського кодексу України до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом.

Згідно зі статтею 173 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина 1 статті 627 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 статті 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України, договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Згідно зі статтею 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частиною першою статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов'язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов'язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (частина 7 статті 193 Господарського кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов'язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов'язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

У ч. 1 ст. 903 Цивільного кодексу України вказано, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов'язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Згідно зі статтями 33, 34 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу; обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Обов'язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб'єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з'ясувати обставини, які мають значення для справи.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов Договору № КЗА-653 від 01.03.2016 Позивачем були надані послуги з механічної обробки виробів, а Відповідачем в свою чергу прийняті надані послуги, що підтверджується Актами виконаних робіт з виготовлення виробів № 1 від 14.03.2016 на суму 176 300,16 грн та № 2 від 07.10.2016 на суму 798 459,42 грн., які оформлені належним чином та підписані уповноваженими представниками сторін і скріплені печатками підприємств без зауважень та заперечень, в добровільному порядку.

Крім того, на виконання умов Договору № КЗА-653 від 01.03.2016 Позивач виставив Відповідачу рахунки на оплату № 34 від 15.03.2016 на суму 176 300,00 грн, № 44 від 12.05.2016 на суму 718 033,81 грн.

Проте Відповідач оплатив надані послуги частково на загальну суму в розмірі 356 725,77 грн, а саме: 22.03.2016 оплачено 176 300,16 грн за рахунком № 34 від 15.03.2016, 23.05.2016 оплачено 60 000,00 грн за рахунком № 44 від 12.05.2016, 25.05.2016 оплачено 20 425,61 грн за рахунком № 44 від 12.05.2016, 18.11.2016 оплачено 100 000,00 грн, що підтверджується платіжними дорученнями та виписками по рахунку Позивача.

Таким чином, заборгованість Публічного акціонерного товариства "Завод "Маяк" перед Публічним акціонерним товариством "Науково - виробниче об'єднання "Київський завод автоматики" за Договором № КЗА-653 від 01.03.2016 становить 618 033,81 грн., факт наявності якої Відповідач не заперечував у своєму відзиві.

Однак, Суд звертає увагу на те, що до матеріалів справи не було додано належних та допустимих доказів на підтвердження сплати Відповідачем заборгованості Публічному акціонерному товариству "Науково - виробниче об'єднання "Київський завод автоматики" за Договором про надання телекомунікаційних послуг № КЗА-653 від 01.03.2016 за надані й прийняті послуги в розмірі 618 033,81 грн.

Отже, Суд зазначає, що Відповідач, в порушення вищезазначених норм Цивільного кодексу України та умов Договору, не здійснив оплату за надані й прийняті послуги в повному обсязі, тобто не виконав свої зобов'язання належним чином, а тому позовні вимоги щодо стягнення 618 033,81 грн суми основної заборгованості є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

При зверненні до суду Позивач також просив стягнути з Відповідача на його користь пеню за загальний період прострочки з 16.08.2016 по 19.05.2017 у розмірі 8 750,66 грн.

Згідно з приписами ст. ст. 216 - 218 Господарського кодексу України, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за порушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій. Господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. Господарські санкції застосовуються в установленому законом порядку за ініціативою учасників господарських відносин. Підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Статтями 1, 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань» від 22.11.96 р. № 543-96-ВР (з змінами), платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочення платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Відповідно до частини 6 статті 232 Господарського кодексу України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов'язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов'язання мало бути виконано.

При цьому, щодо пені за порушення грошових зобов'язань застосовується припис частини шостої статті 232 ГК України. Даним приписом передбачено не позовну давність, а період часу, за який нараховується пеня і який не повинен перевищувати шести місяців від дня, коли відповідне зобов'язання мало бути виконане; законом або укладеним сторонами договором може бути передбачено більшу або меншу тривалість цього періоду. Його перебіг починається з дня, наступного за останнім днем, у який зобов'язання мало бути виконане, і початок такого перебігу не може бути змінений за згодою сторін. (п.2.5 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов'язань» №14 від 17.12.2013).

Пунктом 4.3 Договору передбачено, що у випадку порушення Замовником термінів оплати за надані послуги, Замовник оплачує на користь Виконавця пеню в розмірі 0,01% від суми платежів, відносно яких допущено прострочення, за кожний банківський день прострочення, але не більше 5% від загальної суми прострочених платежів.

Як вказано у п. 2.3 Договору, кінцевий розрахунок за надані послуги з механічної обробки виробів за цим договором замовник зобов'язаний здійснити у термін протягом 10 банківських днів з моменту підписання Акту здачі-приймання робіт (надання послуг) обома сторонами, складання акту покладається на виконавця.

Суд, перевіривши розрахунок пені, у зв'язку з неналежним виконанням умов Договору, за загальний період прострочки виконання Відповідачем його договірного грошового зобов'язання за загальний період з 16.08.2016 по 19.05.2017 у розмірі 8 750,66 грн, вважає, що ця частина позовних вимог підлягає задоволенню у заявленому Позивачем розмірі. При цьому Суд вказує, що хоч Позивач невірно визначив початок періоду прострочки Відповідача, проте заявлена сума пені відповідає розрахунку пені, здійсненому Судом самостійно в порядку п. 4.3 Договору з дати - 24.10.2016, яка виходячи з умов п. 2.3 Договору є датою виникнення простроченої заборгованості у Відповідача.

Суд вказує, що заперечення Відповідача проти нарахування пені з підстав недосягнення Сторонами Договору згоди щодо такої істотної умови як порядок здійснення оплати не відповідають дійсності та є необґрунтованими, оскільки сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов Договору, що підтверджується оціненими Судом вище письмовими доказами.

Таким чином, з Публічного акціонерного товариства "Завод "Маяк" на користь Публічного акціонерного товариства "Науково - виробниче об'єднання "Київський завод автоматики" підлягає стягненню заборгованість у розмірі 618 033,81 грн та пеня у розмірі 8 750,66 грн.

Відповідно до статті 49 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на Відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 32, 33,36, 43, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ

1. Позов Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче об'єднання «Київський завод автоматики» задовольнити повністю.

2. Стягнути з Публічного акціонерного товариства "Завод "Маяк" (04073, м.Київ, вул. Степана Бандери, 8, ідентифікаційний код 14307423) на користь Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче об'єднання «Київський завод автоматики» (04116, м. Київ, вул. Старокиївська, 10, ідентифікаційний код 14309356) заборгованість у розмірі 618 033 (шістсот вісімнадцять тисяч тридцять три) грн. 81 коп., пеню у розмірі 8 750 (вісім тисяч сімсот п'ятдесят) грн. 66 коп. та судовий збір у розмірі 9 401 (дев'ять тисяч чотириста одна) грн 77 коп.

3. Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

4. Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Дата складання та підписання повного тексту рішення: 13 листопада 2017 року

Суддя О.В. Чинчин