УХВАЛА

про повернення позовної заяви

06.11.2017Справа № 910/19159/17

Суддя господарського суду міста Києва Головіна К.І., розглянувши матеріали

позовної заявиТовариства з обмеженою відповідальністю "Ніон Інвест Груп"
до1) Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк";
2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Міаліс"
провизнання права вимоги

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ніон Інвест Груп" звернулося до господарського суду міста Києва із позовом до Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк" (відповідач-1), Товариства з обмеженою відповідальністю "Міаліс" (відповідач-2) про визнання права вимоги.

Вивчивши подані матеріали, суддя приходить до висновку, що позовна заява з додатками підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Із позову вбачається, що ТОВ "Ніон Інвест Груп" просить суд визнати за позивачем право вимоги до ТОВ "Міаліс" на суму 120 360 439,68 грн. за 4 кредитними договорами, а саме - № 4М13659И від 10.10.2013 р., № 4М13663И від 15.10.2013 р., № 4М14189И від 19.02.2014 р. та № 4М15059И від 20.02.2015 р., а також визнати відсутнім права вимоги у відповідача-1 до ТОВ "Міаліс" за вказаними кредитними договорами.

Отже, у даному випадку позивачем заявлено позовні вимоги про визнання права вимоги до ТОВ "Міаліс" за 4 кредитними договорами.

Проте, треба зазначити, що сумісний розгляд таких позовних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво ускладнить вирішення спору.

Так, у даному випадку під час розгляду справи судом має бути надана правова оцінка з точки зору природи кожного з укладених правочинів, також підлягають встановленню обставини щодо виконання/невиконання сторонами цих договорів, дотримання строків виконання зобов'язань за ними, а також наявності/відсутності заборгованості, факту її сплати по кожному договору, що суттєво утруднить вирішення спору в межах однієї справи.

Указане свідчить про те, що по кожній із заявлених вимог суду необхідно проводити окрему процесуальну процедуру із визначенням та дослідженням різного кола доказів щодо встановлення обставин щодо виконання/невиконання цих договорів, а також наявності/відсутності підстав для отримання права вимоги за кредитними договорами, що перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору в межах однієї справи.

Відповідно до п. 3.6 Постанови Пленуму ВГСУ № 18 від 26.12.2011 р. "Про деякі питання практики застосування господарського процесуального кодексу" позивач має право об'єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами (зокрема, про стягнення неповернутого кредиту, відсотків за користування кредитом і неустойки; про визнання недійсним акта і про відшкодування заподіяної у зв'язку з його виданням шкоди; про стягнення вартості недостачі товару, одержаного за кількома транспортними документами і оформленої одним актом приймання або коли такий товар сплачено за одним розрахунковим документом; про спонукання до виконання зобов'язань за господарським договором і про застосування заходів майнової відповідальності за його невиконання тощо).

Разом з тим, якщо об'єднання таких вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву (стаття 58 та пункт 5 частини першої статті 63 Господарського процесуального кодексу України). Зокрема, господарський суд повинен повернути позовну заяву без розгляду, якщо об'єднано вимоги про зобов'язання вчинити дії з різних договорів або інших правочинів.

Отже, хоча статтею 58 ГПК України і встановлено, що в одній позовній заяві може бути об'єднано кілька вимог, зв'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, але суддя має право (і це не є його обов'язком) об'єднати такі однорідні позовні вимоги або повернути позивачу для їх роз'єднання.

Вищий господарський суд України у постановах від 04.04.2012 р. № 25/5005/16344/2011, від 26.12.2013 р. № 910/16369/13, від 24.03.2014 р. № 904/9264/13 зазначив, що згідно з п. 5 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України навіть у випадку, коли позивач правомірно об'єднав вимоги, пов'язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Відтак, оскільки в даному випадку позовні вимоги заявлені з чотирьох окремих підстав (кредитних договорів № 4М13659И від 10.10.2013 р., № 4М13663И від 15.10.2013 р., № 4М14189И від 19.02.2014 р. та № 4М15059И від 20.02.2015 р.), що підтверджуються різними доказами та мають самостійні обсяги доказування, суд вважає за необхідне повернути поданий позов заявнику для роз'єднання позовних вимог.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо порушено правила поєднання вимог або об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

При повторному зверненні до суду позивачу слід роз'єднати позовні вимоги.

Також відповідно до ч. 1 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України позивач, прокурор зобов'язані при поданні позову надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб листом з описом вкладення.

Згідно з п. 3.1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" місцезнаходження юридичної особи або місце проживання фізичної особи - підприємця визначається на підставі відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (стаття 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців").

Таким чином, у випадках, передбачених статтею 56 ГПК України, місцезнаходження відповідача визначається за даними його державної реєстрації як суб'єкта господарювання.

З витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що юридичною адресою та місцезнаходженням відповідача-2 - ТОВ "Міаліс" є - 49033, м. Дніпро, вул. Краснопільська, буд. 23. Проте, позивач до позовної заяви додав документи про направлення відповідачу-2 копії позову з додатками на іншу адресу - 49064, м. Дніпро, вул. Гомельська, буд. 59, кімната 3.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 57 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують направлення відповідачу та третій особі копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Отже, позивач не виконав вимоги вказаних норм, оскільки не надав суду доказів відправки листа з описом вкладення, що підтверджують направлення відповідачу-2 копії позовної заяви з додатками.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо у позовній заяві не подано доказів надсилання відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Також з поданих матеріалів вбачається, що позивач вважає необхідним залучити до розгляду справи в якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1 - Національний банк України та Національне Антикорупційне Бюро України.

Згідно з п. 1.6 Постанови Пленуму ВГСУ № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" питання про допущення або залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, до участі у справі вирішується ухвалою суду про прийняття позовної заяви до розгляду (із зазначенням про це в ухвалі про порушення провадження у справі) або під час розгляду справи, але до прийняття господарським судом рішення, з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес у даній справі.

У той же час, позивачем не визначено юридичного інтересу Національного банку України та Національного Антикорупційного Бюро України щодо даної справи, а також не зазначено обставини, яким чином внаслідок прийняття судового рішення у справі ці особи будуть наділені новими правами чи покладено на них нові обов'язки, або змінено їх наявні права та/або обов'язки, або позбавлено певних прав та/або обов'язків у майбутньому.

Саме лише зазначення в позовній заяві певного підприємства чи організації як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, без вирішення судом питання щодо її допущення або залучення до участі у справі не надає їй відповідного процесуального статусу (Постанова Пленуму ВГСУ № 18 від 26.12.2011 р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції").

Отже, в даному випадку матеріали позовної заяви не містять належних доказів та обгрунтування залучення Національного банку України та Національного Антикорупційного Бюро України в якості третіх осіб.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо у позовній заяві не вказано обставин, на яких ґрунтується позовна вимога, доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини, обґрунтований розрахунок стягуваної чи оспорюваної суми.

Повернення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку, після усунення вказаних недоліків.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 63, 86 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Повернути без розгляду позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ніон Інвест Груп" до Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Міаліс" про визнання права вимоги.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через господарський суд м. Києва протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

Суддя Головіна К.І.