УХВАЛА

30.10.2017Справа № 910/15357/17

За позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРАФЕТ ХОУМ»

про стягнення 2 650 574, 66 грн.

та

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРАФЕТ ХОУМ»

до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1

про визнання договору недійсним

Суддя Літвінова М.Є.

Представники сторін (за первісним позовом):

від позивача: Шафранова О.В. адвокат за договором № 33 від 28.08.2017;

від відповідача: Руденко В.О. за довіреністю № 26 від 30.05.2017;

Лиска П.О. за довіреністю від 09.10.2017;

Зарицька К.Ю. за довіреністю від 09.10.2017.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРАФЕТ ХОУМ» (далі - відповідач) про стягнення 2 650 574,66 грн. заборгованості за Договором про надання послуг з впровадження CRM-системи № 20160601 від 01.06.2016.

Одночасно з позовною заявою позивачем подано заяву про вжиття заходів до забезпечення позову, відповідно до змісту якої позивач просить суд накласти арешт, що знаходяться на банківських рахунках відповідача.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 13.09.2017 порушено провадження у справі № 910/15357/17, її розгляд призначено на 25.09.2017 року.

25.09.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

25.09.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 25.09.2017 заяву позивача про вжиття заходів до забезпечення позову залишено без задоволення, на підставі статті 77 Господарського процесуального кодексу України в судовому засіданні оголошено перерву до 04.10.2017 року.

03.10.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

04.10.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи з метою мирного врегулювання спору та підписання мирової угоди.

В судовому засіданні 04.10.2017 року на підставі статті 77 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 23.10.2017 року.

23.10.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи, заяву про здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу, клопотання про витребування додаткових доказів у справі в порядку статті 38 ГПК України, клопотання про призначення експертизи комп'ютерної програми, клопотання про призначення технічної експертизи документів, клопотання про призначення експертизи друкарських форм, клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, клопотання про продовження строку розгляду спору, клопотання про призначення колегіального розгляду справи, а також зустрічну позовну заяву про визнання договору недійсним.

В судовому засіданні 23.10.2017 року судом розглянуто подане відповідачем клопотання про призначення колегіального розгляду справи № 910/15357/17 та вирішено відмовити в його задоволенні.

Водночас, розгляд поданих відповідачем клопотань про витребування додаткових доказів у справі в порядку статті 38 ГПК України, клопотання про призначення експертизи комп'ютерної програми, клопотання про призначення технічної експертизи документів, клопотання про призначення експертизи друкарських форм, клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, клопотання про продовження строку розгляду спору судом відкладено до встановлення фактичних обставин справи.

В судовому засіданні 23.10.2017 року, на підставі статті 77 Господарського процесуального кодексу України, оголошено перерву до 30.10.2017 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 23.10.2017 зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРАФЕТ ХОУМ» до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про визнання договору недійсним прийнято для спільного розгляду з первісним позовом у справі № 910/15357/17 та призначено до розгляду на 30.10.2017 року.

30.10.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

В судовому засіданні 30.10.2017 року представник відповідача підтримав подані ним клопотання про витребування додаткових доказів у справі та про призначення у справі судової експертизи.

Розглянувши подане відповідачем клопотання про витребування додаткових доказів у справі, суд дійшов висновку про його часткове задоволення, враховуючи наступне.

Так, згідно зі ст. 82 ГПК України при вирішенні господарського спору по суті (задоволення позову, відмова в позові повністю або частково) господарський суд приймає рішення. Рішення приймається господарським судом за результатами оцінки доказів, поданих сторонами та іншими учасниками господарського процесу, а також доказів, які були витребувані господарським судом, у нарадчій кімнаті.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 6 від 23.03.2012 "Про судове рішення" рішення господарського суду має ґрунтуватись на повному з'ясуванні такого: чи мали місце обставини, на які посилаються особи, що беруть участь у процесі, та якими доказами вони підтверджуються; чи не виявлено у процесі розгляду справи інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин; яка правова кваліфікація відносин сторін, виходячи з фактів, установлених у процесі розгляду справи, та яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.

Згідно зі ст. 4-3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Зокрема, згідно з положеннями ст. ст. 33, 34 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу; обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Обов'язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб'єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з'ясувати обставини, які мають значення для справи.

При цьому, у відповідності до ч. 3 ст. 43 ГПК України господарський суд має створювати сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, в тому числі й шляхом витребування доказів на підставі поданого стороною або прокурором клопотання (ст. 38 ГПК України).

Так, відповідно до ст. 38 ГПК України сторона або прокурор у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування господарським судом доказів.

У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує необхідні докази.

Слід звернути увагу на те, що приписи статті 38 ГПК України не обмежують суд в праві витребувати необхідні для розгляду справи докази колом учасникiв даного судового процесу, тобто суд наділений правом витребувати такі докази також від iнших підприємств, установ та організацій, державних та інших органів чи посадових осіб, незалежно від їх участі у справі.

Необхідно враховувати, що за змістом системного аналізу приписів ст. ст. 43, 104 ГПК України з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на місцевий господарський суд покладено обов'язок всебічно та повно з'ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 43 ГПК господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному й об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

При цьому, згідно з п. 1 та п. 2 ч. 1 ст. 104 ГПК України неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які господарський суд визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни рішення місцевого господарського суду.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов'язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна.

Так, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред'явлення таких роз'яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Крім того, відповідно до п. 62 Додатку до Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов'язки, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 р. на 1098 засіданні заступників міністрів, - судді повинні розглядати кожну справу з належною ретельністю та впродовж розумного строку.

В іншій частині заявлене відповідачем клопотання про витребування доказів задоволенню не підлягає, оскільки відповідач належним чином не обґрунтував які саме обставини можуть підтвердити чи спростувати ці докази.

При цьому, розглянувши клопотання відповідача про продовження строків розгляду справи № 910/15357/17, суд вирішив задовольнити його з наступних підстав.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Відповідно до частини 3 статті 69 Господарського процесуального кодексу України, у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

Чи є той чи інший випадок винятковим, вирішує суд з урахуванням конкретних обставин даної справи, в тому числі її складності, кількості учасників судового процесу, значного обсягу доказів, які підлягають збиранню та оцінці.

Оцінюючи правову та фактичну складність справи, слід враховувати, зокрема, наявність обставин, що утруднюють розгляд справи; кількість співпозивачів, співвідповідачів та інших учасників процесу; необхідність проведення експертиз та їх складність; участь у справі іноземного елемента та необхідність з'ясування і застосування норм іноземного права.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (див. рішення Суду у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

Враховуючи необхідність витребувати додаткові докази у справі, з метою створення учасникам судового процесу необхідних умов для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, забезпечення рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, суд вважає за необхідне в порядку статті 69 Господарського процесуального кодексу України продовжити строк розгляду заяви на 15 днів та відкласти розгляд справи на підставі статті 77 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 38, 69, 77, 86 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Продовжити строк розгляду спору у справі № 910/15357/17 на п'ятнадцять днів.

2. Розгляд справи № 910/15357/17 відкласти на 20.11.2017 р. о 11:50 год. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Б. Хмельницького 44-Б, зал судових засідань № 2.

3. В порядку статті 38 Господарського процесуального кодексу України витребувати у Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1:

- оригінал Договору № 20160601 про надання послуг з впровадження CRM-системи від 01.06.2016;

- оригінали всіх сформованих Додатків до Договору № 20160601 про надання послуг з впровадження CRM-системи від 01.06.2016;

- оригінали всіх сформованих Актів приймання-передачі виконаних робіт за Договором № 20160601 про надання послуг з впровадження CRM-системи від 01.06.2016;

- всі сформовані рахунки, документи бухгалтерського, фінансового обліку, які складалися за Договором № 20160601 про надання послуг з впровадження CRM-системи від 01.06.2016;

- оригінали документів узгодження ціни послуги з впровадження CRM-системи за Договором № 20160601 про надання послуг з впровадження CRM-системи від 01.06.2016;

- оригінал підписаного Товариством з обмеженою відповідальністю «МАРАФЕТ ХОУМ» та Фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 кошторису за Договором № 20160601 про надання послуг з впровадження CRM-системи від 01.06.2016.

4. Зобов'язати відповідача надати суду:

- вільні зразки підпису ОСОБА_7 за період 2016-2017 р.р. у кількості не менше 20 аркушів;

- вільні зразки відтиску печатки Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРАФЕТ ХОУМ» за період 2016-2017 р.р. у кількості не менше 20 аркушів;

- печатку Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРАФЕТ ХОУМ» (надати в судовому засіданні для відібрання експериментальних зразків).

5. Зобов'язати відповідача забезпечити явку в судове засідання ОСОБА_7 з документами, що посвідчують особу останнього (паспорт), для відібрання експериментальних зразків його підпису.

6. Учасникам судового процесу оформити письмові докази відповідно до статті 36 Господарського процесуального кодексу України.

7. Учасникам судового процесу завчасно подати витребувані судом докази з супровідним листом через відділ діловодства господарського суду міста Києва (пункт 2.4. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції").

8. Явку повноважних представників учасників судового процесу для дачі пояснень з витребуваними ухвалою суду документами визнати обов'язковою.

9. Попередити сторони, що за ухилення від вчинення дій, покладених на них господарським судом, можуть бути застосовані санкції, встановлені приписами пункту 5 статті 83 Господарського процесуального кодексу України.

10. Попередити позивача про передбачені пунктом 5 частини 1 статті 81 Господарського процесуального кодексу України правові наслідки.

11. Учасникам судового процесу направити в судове засідання своїх повноважних представників, надавши їм відповідні довіреності, які будуть залучені до матеріалів справи.

Суддя М.Є. Літвінова