КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2017 р. Справа№ 925/648/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Остапенка О.М.

суддів: Сотнікова С.В.

Верховця А.А.

при секретарі судового засідання: Сотніковій І.О.,

за участю представників сторін:

від позивача: не з'явились.

від відповідача-1: не з'явились.

від відповідача-2: не з'явились

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю „Міська рекламно-інформаційна система" на рішення господарського суду Черкаської області від 12.09.2017 року

у справі № 925/648/17 (суддя Пащенко А.Д.)

позовом Товариства з обмеженою відповідальністю „Міська рекламно- інформаційна система"

до 1. Черкаської міської ради

2. Виконавчого комітету Черкаської міської ради

про заборону використання об'єкта права інтелектуальної власності

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року ТОВ „Міська рекламно-інформаційна система" звернулося до Господарського суду Черкаської області з позовною заявою до Черкаської міської ради про заборону використання об'єкта права інтелектуальної власності, в якому просить заборонити останній встановлення об'єкта права інтелектуальної власності - інформаційного стенда-урни з кошиками для сміття.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що на підставі дозволів, виданих Черкаською міською радою, на центральних вулицях міста Черкаси встановлено спеціальні урни для сортування сміття - „клінбокси", які відрізняються від інших урн наявністю соціальної реклами та окремих відділень для сортування відходів. Зазначені спеціальні конструкції розташовані на території міста Черкаси за відсутності згоди позивача, який є власником об'єкта права інтелектуальної власності - інформаційного стенда-урни з кошиками для сміття, що випливає із Патенту на корисну модель № 116129, зареєстрованого у Державному реєстрі патентів України на корисні моделі 10.05.2017 року.

На підтвердження використання Черкаською міською радою стенду-урни з кошикам для сміття позивач звертає увагу суду на наявність зазначених обставин у засобах масової інформації з посиланням на Інтернет-ресурси.

Ухвалою суду від 12.07.2017 року залучено до участі у справі Виконавчий комітет Черкаської міської ради як другого відповідача.

14.08.2017 року позивачем подано до суду заяву про уточнення позовних вимог, яку прийнято судом до розгляду та в якій останній просить заборонити Черкаській міській раді та Виконавчому комітету Черкаської міської ради використання об'єкта права інтелектуальної власності - інформаційного стенда-урни з кошиками для сміття.

За наслідками розгляду заявлених вимог, з урахуванням відповідних уточнень, рішенням господарського суду Черкаської області від 12.09.2017 року у задоволенні позву ТОВ „Міська рекламно-інформаційна система" до Черкаської міської ради та Виконавчого комітету Черкаської міської ради відмовлено повністю.

Рішення суду першої інстанції мотивовано, зокрема, недоведеністю факту порушення прав позивача саме відповідачами.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням місцевого господарського суду ТОВ „Міська рекламно-інформаційна система" звернулося до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Черкаської області від 12.09.2017 року та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ТОВ „Міська рекламно-інформаційна система" до Черкаської міської ради та виконавчого комітету Черкаської міської ради про заборону використання об'єкта права інтелектуальної власності в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, а також невідповідність висновків суду обставинам справи.

Відповідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями зазначену апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Остапенко О.М., судді: Верховець А.А. Сотніков С.В.

Ухвалою суду від 09.10.2017 року вищевказаною колегією суддів апеляційну скаргу відповідача прийнято до провадження та призначено до розгляду на 24.10.2017 року за участю повноважних представників сторін.

Представник позивача в судове засідання 24.10.2017 року не з'явився, надіславши до його початку через відділ документального забезпечення суду клопотання про розгляд справи без участі представника позивача, в якому також підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити в повному обсязі.

Представники відповідачів в судове засідання не з'явились, причини неявки суду не повідомили. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи не направляли.

Відповідно до п. 3.9.2 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 „Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

24.10.2017 року оголошено вступну та резолютивну частини постанови Київського апеляційного господарського суду у даній справі.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що у задоволенні апеляційної скарги ТОВ „Міська рекламно-інформаційна система" слід відмовити, а рішення господарського суду Черкаської області від 12.09.2017 року у справі № 925/648/17 - залишити без змін, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 99 ГПК України, в апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених у розділі ХІІ Господарського процесуального кодексу України. Апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами, наданими суду першої інстанції.

Згідно із частиною 2 статті 101 ГПК України, апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність та обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, відповідно до Патенту на корисну модель № 116129, зареєстрованого у Державному реєстрі патентів України на корисні моделі 10.05.2017 року, ТОВ „Міська рекламно-інформаційна система" є власником об'єкта права інтелектуальної власності - Інформаційного стенда-урни з кошиками для сміття.

Як зазначає позивач, відповідний патент видано 10.05.2017 року, однак у розумінні ст. 31 Закону України „Про охорону прав на винаходи і корисні моделі" тимчасова правова охорона була надана позивачу 16.11.2016 року, тобто від дати подання відповідної заявки.

За твердженням позивача, 25.04.2017 року відповідачами було надано дозвіл ТОВ „Чистий Край" на розміщення реклами та встановлення спеціальних урн для сортування сміття - „клінбокси" без згоди позивача, що порушує права та законні інтереси ТОВ „Міська рекламно-інформаційна система" як власника об'єкта права інтелектуальної власності та відповідно до закону дає право позивачу вимагати заборони відповідачам використовувати цю корисну модель.

В обґрунтування факту використання відповідачами інформаційного стенду-урни з кошиками для сміття, право інтелектуальної власності на який належить позивачу, останнім надано рішення Виконавчого комітету Черкаської міської ради № 430 від 25.04.2017 року, а також ксерокопії актів від 29.06.2017 року щодо наявності дванадцяти правопорушень, пов'язаних з використанням об'єкт права інтелектуальної власності.

Згідно частин 1, 2 статті 154 ГК України відносини, пов'язані з використанням у господарській діяльності та охороною прав інтелектуальної власності, регулюються Господарським кодексом України та іншими законами. До відносин, пов'язаних з використанням у господарській діяльності прав інтелектуальної власності, застосовуються положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України та іншими законами.

Частиною 1 статті 418 ЦК України визначено, що право інтелектуальної власності - це право особи на результат інтелектуальної, творчої діяльності або на інший об'єкт права інтелектуальної власності, визначений Цивільним кодексом України та іншим законом.

Відповідно до статті 431 ЦК України порушення права інтелектуальної власності, в тому числі невизнання цього права чи посягання на нього, тягне за собою відповідальність, встановлену цим Кодексом, іншим законом чи договором.

Статтею 432 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого права інтелектуальної власності відповідно до статті 16 цього Кодексу.

Правове регулювання права інтелектуальної власності на корисну модель здійснюється в главі 39 ЦК України.

У статті 464 цього Кодексу вказано, що майновими правами інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок є:

1) право на використання винаходу, корисної моделі, промислового зразка;

2) виключне право дозволяти використання винаходу, корисної моделі, промислового зразка (видавати ліцензії);

3) виключне право перешкоджати неправомірному використанню винаходу, корисної моделі, промислового зразка, в тому числі забороняти таке використання;

4) інші майнові права інтелектуальної власності, встановлені законом.

В частині 1 статті 465 ЦК України визначено, що майнові права інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок є чинними з дати, наступної за датою їх державної реєстрації.

Згідно статті 2 Закону України „Про охорону прав на винаходи і корисні моделі" законодавство України про охорону прав на винаходи (корисні моделі) базується на Конституції України і складається із цього Закону, Цивільного кодексу України, Закону України „Про державну таємницю" та інших нормативно-правових актів.

Статтею 34 цього Закону визначено, що будь-яке посягання на права власника патенту, передбачені статтею 28 цього Закону, вважається порушенням прав власника патенту, що тягне за собою відповідальність згідно з чинним законодавством України. На вимогу власника патенту таке порушення повинно бути припинено, а порушник зобов'язаний відшкодувати власнику патенту заподіяні збитки.

За приписом абзацу 5 частини 2 статті 28 Закону використанням винаходу (корисної моделі) визнається: виготовлення продукту із застосуванням запатентованого винаходу (корисної моделі), застосування такого продукту, пропонування для продажу, в тому числі через Інтернет, продаж, імпорт (ввезення) та інше введення його в цивільний оборот або зберігання такого продукту в зазначених цілях.

Як вбачається з матеріалів справи, Виконавчим комітетом Черкаської міської ради 25.04.2017 року прийнято рішення № 430 „Про надання дозволу на розміщення зовнішньої реклами ТОВ „Чистий Край", яким надано дозвіл ТОВ „Чистий Край" на розміщення рекламоносіїв (наземних спеціальних конструкцій для розміщення афішної та малоформатної реклами з контейнерами для роздільного збору сміття) розміром 0,63х1,72м для розміщення афішної та малоформатної реклами терміном на п'ять років за адресами, вказаними в цьому рішенні.

У названому рішенні виконавчий комітет Черкаської міської ради послався зокрема на Закон України „Про рекламу", постанову Кабінету міністрів України „Про затвердження типових правил розміщення зовнішньої реклами", рішення Черкаської міської ради та виконавчого комітету Черкаської міської ради з питань розміщення зовнішньої реклами у м. Черкаси.

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 30 Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні" до власних (самоврядних) повноважень виконавчого комітету Черкаської міської ради віднесено надання дозволу в порядку, встановленому законодавством, на розміщення реклами.

В частині 1 статті 16 Закону України „Про рекламу" вказано, що розміщення зовнішньої реклами у населених пунктах проводиться на підставі дозволів, що надаються виконавчими органами сільських, селищних, міських рад, а поза межами населених пунктів - на підставі дозволів, що надаються обласними державними адміністраціями, а на території Автономної Республіки Крим - Радою міністрів Автономної Республіки Крим, в порядку, встановленому цими органами на підставі типових правил, що затверджуються Кабінетом Міністрів України. Під час видачі дозволів на розміщення зовнішньої реклами втручання у форму та зміст зовнішньої реклами забороняється.

Частиною 5 вказаної статті визначено, що перелік обмежень та заборон щодо розміщення зовнішньої реклами, встановлений цим Законом, є вичерпним.

Постановою Кабінету Міністрів від 29 грудня 2003 року № 2067 затверджені Типові правила розміщення зовнішньої реклами, в пункті 1 яких вказано, що ці Правила регулюють відносини, що виникають у зв'язку з розміщенням зовнішньої реклами у населених пунктах, та визначають порядок надання дозволів на розміщення такої реклами.

Відповідно до пункту 2 дозвіл - документ установленої форми, виданий розповсюджувачу зовнішньої реклами на підставі рішення виконавчого органу сільської, селищної, міської ради, який дає право на розміщення зовнішньої реклами на певний строк та у певному місці.

В пункті 9 Правил зазначено, що для одержання дозволу заявник подає робочому органу заяву за формою згідно з додатком 1, до якої додаються: фотокартка або комп'ютерний макет місця (розміром не менш як 6 х 9 сантиметрів), на якому планується розташування рекламного засобу, та ескіз рекламного засобу з конструктивним рішенням.

В пункті 16 Правил наведено перелік органів та осіб, з якими робочим органом погоджується видача дозволу, та вказано, що цей перелік є вичерпним.

Пунктом 18 Правил визначено, що під час надання дозволу втручання у форму рекламного засобу та зміст реклами забороняється.

Твердження позивача про те, що вказаний об'єкт права інтелектуальної власності є зовнішньою рекламою, судом відхиляються як безпідставні, оскільки з позовної заяви вбачається, що інформаційний стенд-урна з кошиками для сміття є рекламними конструкціями, а в ЗУ „Про рекламу" у визначеннях термінів чітко вказано, що реклама - це інформація про особу чи товар, розповсюджена в будь-якій формі та в будь-який спосіб і призначена сформувати або підтримати обізнаність споживачів реклами та їх інтерес щодо таких особи чи товару; зовнішня реклама - це реклама, що розміщується на спеціальних тимчасових і стаціонарних конструкціях - рекламоносіях, розташованих на відкритій місцевості, а також на зовнішніх поверхнях будинків, споруд, на елементах вуличного обладнання, над проїжджою частиною вулиць і доріг.

Тобто, спеціальні конструкції - це не власне реклама, а засоби, на яких реклама розміщується. Вказане підтверджується також у визначеннях в Типових правилах розміщення зовнішньої реклами, де сказано, що спеціальні конструкції - тимчасові та стаціонарні рекламні засоби (світлові та несвітлові, наземні та неназемні (повітряні), плоскі та об'ємні стенди, щити, панно, транспаранти, троли, таблички, короби, механічні, динамічні, електронні табло, екрани, панелі, тумби, складні просторові конструкції, аеростати, повітряні кулі тощо), які використовуються для розміщення реклами.

Надання Виконавчим комітетом Черкаської міської ради дозволу на розміщення реклами відповідає його повноваженням, передбаченим Законом України „Про місцеве самоврядування в Україні".

Вказаними вище нормами ЗУ „Про рекламу" та Типових правилах розміщення зовнішньої реклами виписано підстави і порядок надання дозволу, документи, які повинні надати заявники, вказано обмеження та погодження, серед яких відсутні власники об'єктів права інтелектуальної власності.

Судова колегія погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що ані Виконавчий комітет Черкаської міської ради, ані Черкаська міська рада не використовують об'єкт права інтелектуальної власності, отже саме ці органи не порушують права позивача.

Крім того, колегія суддів також зазначає, що позивачем не доведено, а матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, що відповідачі використовують саме корисну модель, вказану у Патенті на корисну модель № 116129, який належить позивачу. Клопотань про призначення у справі судової експертизи сторонами не заявлялось та будь-яких висновків експертів у справі не міститься.

Судова колегія не вбачає також вчинення відповідачами дій, які у розумінні абзацу 5 ч. 2 ст. 28 Закону України „Про охорону прав на винаходи і корисні моделі" визнаються використанням корисної моделі.

Таким чином, судом першої інстанції правомірно відмовлено у позові до Черкаської міської ради та до Виконавчого комітету Черкаської міської ради.

За наведених вище обставин, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення місцевого господарського суду прийнято відповідно до норм чинного законодавства, доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, є необґрунтованими, безпідставними та правильності висновків суду першої інстанції не спростовують, а відтак правових підстав для її задоволення та скасування оскаржуваного рішення не вбачається.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 99, 101-105 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю „Бартиста" на рішення господарського суду Черкаської області від 12.09.2017 року у справі № 925/648/17 залишити без задоволення.

2. Рішення господарського суду Черкаської області від 12.09.2017 року у справі № 925/648/17 залишити без змін.

3. Копію постанови суду надіслати сторонам у справі.

4. Справу № 925/648/17 повернути до господарського суду Черкаської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанову апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку.

Головуючий суддя О.М. Остапенко

Судді С.В. Сотніков

А.А. Верховець