ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
УХВАЛА

"01" листопада 2017 р.Справа № 922/2918/17

Господарський суд Харківської області у складі:

головуючий суддя Прохоров С.А.

судді: Сальнікова Г.І. , Хотенець П.В.

розглянувши зустрічний позов АТЗТ "Спецілізований БМП № 803" (вх. №35718 від 31.10.2017) по справі

за позовом Приватне АТ "Спеціалізоване будівельно-монтажне управління "Тунельбуд", м. Харків
до АТЗТ "Спецілізований БМП № 803" м. Харків
про стягнення коштів
ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 04 вересня 2017 року було порушено провадження по справі та призначено її розгляд на 25 вересня 2017 року.

Розгляд справи було відкладено на 17 жовтня 2017 року та на 31 жовтня 2017 року.

Розглянувши матеріали справи на предмет її складності, суд дійшов висновку, що справа № 922/2918/17 є складною та для її розгляду належить призначити колегію суддів у складі трьох суддів про, що було винесено ухвалу від 14 листопада 2016 року.

Протоколом автоматичного визначення складу колегії суддів від 31.10.2017 р. було призначено по справі колегію суддів у складі: головуючого судді Прохорова С.А., судді Сальникова Г.І. та Хотенець П.В.

Як зазначено в абз. 4 п. 3.8 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" заново розгляд справи починається в разі зміни складу суду (в тому числі з одноосібного на колегіальний, навіть якщо до складу колегії суддів входить суддя, який раніше одноособово розглядав дану справу), а отже, спочатку починається й перебіг строку вирішення спору.

Таким чином, з 31.10.2017 р. розгляд справи й перебіг двох місячного строку вирішення спору по справі почався заново.

Ухвалою суду від 31 жовтня 2017 було прийнято до розгляду справу №922/2918/17 колегією суддів у складі: головуючого судді Прохорова С.А., суддів Сальникова Г.І., Хотенець П.В. Розгляд справи призначено на "22" листопада 2017 р. о 12:15.

31 жовтня 2017 року до суду надійшла зустрічна позовна заява відповідача по справі - АТЗТ "Спеціалізований БМП № 803" (вх. №35718).

Згідно із ст. 4-2 Господарського процесуального кодексу України, правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із ч. 3 ст. 4-3 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд створює сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства.

Відповідно до ч. 5 ст. 22 ГПК України, відповідач має право визнати позов повністю або частково, а також має право до початку розгляду господарським судом справи по суті подати зустрічний позов.

Згідно з вимогами ст. 60 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право до початку розгляду господарським судом справи по суті подати до позивача зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов'язаний з первісним.

Подання зустрічного позову провадиться за загальними правилами подання позовів.

Відповідно до ст. 61 Господарського процесуального кодексу України, питання про прийняття позовної заяви вирішується суддею, якому вона була передана у порядку, встановленому частиною третьою статті 2-1 цього Кодексу.

Таким чином, вирішуючи питання щодо прийняття поданого АТЗТ "СБМП №803" в рамках справи №922/2918/17 зустрічного позову, судова колегія зазначає наступне.

Відповідно до ст. 54 Господарського процесуального кодексу України "Форма і зміст позовної заяви" встановлено наступне:

"Позовна заява подається до господарського суду в письмовій формі і підписується повноважною посадовою особою позивача або його представником, прокурором, громадянином - суб'єктом підприємницької діяльності або його представником.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування господарського суду, до якого подається заява;

2) найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові за його наявності для фізичних осіб) сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання (для фізичних осіб), ідентифікаційні коди суб'єкта господарської діяльності за їх наявності (для юридичних осіб) або реєстраційний номер облікової картки фізичної особи - платника податків за його наявності;

2-1) документи, що підтверджують за громадянином статус фізичної особи - підприємця;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; суми договору (у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні господарських договорів);

4) зміст позовних вимог; якщо позов подано до кількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують позов; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; законодавство, на підставі якого подається позов;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору якщо такі проводилися;

6-1) відомості про вжиття запобіжних заходів відповідно до розділу V 1 цього Кодексу;

7) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, якщо вони необхідні для правильного вирішення спору.

Зустрічна позовна заява відповідача має бути оформлена і подана згідно із загальними правилами подання позову (включаючи сплату судового збору, надіслання копії позову сторонам) та з урахуванням обмежень щодо суб'єктного складу господарського спору.

Зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача саме до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного).

По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом, а пред'являється він саме до первісного позивача, а не будь - яких інших осіб.

По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише до початку розгляду справи по суті.

По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов'язаних вимог.

Обставини, які свідчать про взаємну пов'язаність зустрічного позову з первісним (зокрема, за підставами цих позовів та/або поданими доказами; у зв'язку з тим, що задоволення зустрічного позову виключатиме частково чи повністю задоволення первісного позову тощо), а так само докази, що підтверджують саме ці обставини, повинні зазначатися у зустрічній позовній заяві (пункт 5 частини другої статті 54 ГПК).

Дослідивши зустрічну позовну заяву, яка надійшла до суду 31.10.2017 за вх. №35718, судова колегія встановила, що вона не відповідає вимогам вищезазначених норм.

По - перше, позивачем за зустрічним позовом (відповідачем по справі №922/2918/17) в якості відповідачів за зустрічним позовом, крім ПрАТ "СБМУ "Тунельбуд" (позивача по справі №922/2918/17) визначено наступних осіб: Харківського міського голову - ОСОБА_2, Харківську міську раду, директора департаменту будівництва та шляхового господарства ХМР ОСОБА_3, КП "Харківська дирекція будівництва Метрополітену", КП "Харківський метрополітен, Харківський господарський суд, суддю Прохорова С.А., суддю Погорелову О.В., Харківський апеляційний господарський суд, суддю Россолова В.В., суддю Тихого П.В., суддю, ОСОБА_4, суддю Білоусову Я.О., суддю Пуль О.А., суддю Тарасову І.В., Генеральну Прокуратуру України, Національну Поліцію України та Національне Антикорупційне бюро України.

Тобто, зустрічна позовна заява АТЗТ "СБМП №803", не відповідає суб'єктному складу осіб, які є сторонами по справі №9252/2918/17.

Крім того, відповідно до ст. 21 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути підприємства та організації, зазначені у статті 1 Кодексу, тобто підприємства, установи, організації, інші юридичні особи, громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без статусу юридичної особи і у встановленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності, а також, у випадках, передбачених законодавчими актами України, до господарського суду мають право також звертатися державні та інші органи, фізичні особи, що не є суб'єктами підприємницької діяльності.

З огляду на приписи частини другої статті 1 та статті 12 Господарського процесуального кодексу України справи підвідомчі господарським судам і в тому разі, якщо сторонами в судовому процесі виступають фізичні особи, що не є суб'єктами підприємницької діяльності. Однак, зазначене стосується лише тих випадків, коли справи виникають з корпоративних відносин, а також зі спорів про приватизацію майна.

Як свідчать позовні матеріали, спір який розглядається в рамках господарської справи №922/2918/17 не є корпоративним, а також не пов'язаний з приватизацією майна, а за приписами Господарського процесуального кодексу України, фізичні особи без статусу суб'єкта підприємницької діяльності, яких було визначено АТЗТ "СБМП №803" у якості відповідачів за зустрічним позовом, не можуть бути стороною у господарському процесі, що само по собі є підставою для відмови у прийнятті зустрічної позовної заяви на підставі п. 1 ч. 1 ст. 62 Господарського процесуального кодексу України.

Також, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що місце розгляду справи з господарського спору, в якому однією з сторін є апеляційний господарський суд, господарський суд Автономної Республіки Крим, господарський суд області, міст Києва та Севастополя, визначає Вищий господарський суд. Отже, позовна заява, в якій однією зі сторін є господарський суд, повинна подаватися до Вищого господарського суду України з відповідним клопотанням про визначення господарського суду, що розглядатиме справу.

Більш того, судова колегія звертає увагу на те, що зустрічна позовна заява АТЗТ "СБМП №803" не містить змісту самих позовних вимог, з тексту зустрічної позовної заяви не можливо зробити висновку, що саме просить відповідач (позивач за зустрічним позовом), які вимоги він висуває до первісного позивача (шостого відповідача за зустрічним позовом) та до решти зазначених в його зустрічнім позові відповідачів разом або до кожного з них окремо.

Такі обставини, на думку суду, само по собі виключають його взаємопов'язаність з первісним позовом, який розглядається в рамках справи №922/2918/17, а її розгляд судом сумісно з первісним позовом не буде виключати часткове або повне задоволення первісного позову та порушить суб'єктний склад сторін в господарському процесі та визначену нормами ГПК України підсудність.

Враховуючи наведене, у суду відсутні підстави прийняття зустрічного позову для сумісного розгляду з первісним позовом, у зв'язку з чим у прийнятті зустрічної позовної заяви слід відмовити за аналогією п. 1 ч. 1 ст. 62 Господарського процесуального кодексу України, за якою суд відмовляє у прийнятті позовної заяви, якщо заява не підлягає розгляду в господарських судах України.

Разом з тим, відповідач (позивач за зустрічним позовом вх. №35718 від 31.10.2017) не позбавлений права у встановленому законодавством порядку передати спір на вирішення суду в окремому позовному провадженні за загальними правилами подання позовів з дотриманням правил підсудності та підвідомчості справ.

Крім того, суд вважає за доцільне надати роз'яснення щодо повернення сплачених сум судового збору.

Стаття 7 Закону України від 08.07.2011 №3674-VІ "Про судовий збір", зі змінами до нього, містить вичерпний перелік пунктів, за якими повертається сплачена сума судового збору.

Так, відповідно до п. 2 ст. 7 цього Закону сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

За змістом правової позиції, викладеної у п.п. 5.2 п.5 постанови Пленуму Вищого господарського суду України, викладену від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України", питання про повернення сплаченої суми судового збору вирішується господарським судом за результатами розгляду відповідних матеріалів за наявності клопотання сторони чи іншого учасника судового процесу про повернення суми судового збору. Про таке повернення зазначається:

- в ухвалі, якою здійснюється відмова у прийнятті або повернення заяви (скарги), за подання якої сплачується судовий збір, або

- в ухвалі про припинення провадження у справі з підстав, наведених у статті 80 ГПК (крім випадків якщо провадження у справі припинено у зв'язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), або

- в ухвалі про повернення сум судового збору, винесеній як окремий процесуальний документ (зокрема, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини першої статті 88 ГПК).

Законом не передбачено граничного строку повернення сплаченої суми судового збору.

Отже, витрати по сплаті судового збору у сумі 1600,00 грн, сплачені платіжною квитанцією № 17 від 13.10.2017, підлягають поверненню платнику на підставі Закону України "Про судовий збір" за умови подання його клопотання.

За таких обставин, керуючись ст. п. 1 ч. 1 ст. 62, ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

У прийнятті зустрічного позову АТЗТ "Спеціалізований БМП № 803" (вх. №35718 від 31.10.2017) до розгляду сумісно з первісним позовом відмовити.

Повернути на адресу АТЗТ "Спеціалізований БМП № 803" матеріали зустрічної позовної заяви з доданими до неї документами, в тому числі квитанцію №17 від 13.10.2017 про сплату судового збору.

Головуючий суддя Суддя Суддя ОСОБА_1 ОСОБА_5 ОСОБА_6