РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.10.2017Справа №910/13899/17

За позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Вівад 09»
доАграрної Біржі
провизнання аукціону недійсним
Суддя Босий В.П.

Представники сторін:

від позивача:Чумаченко Ю.М.
від відповідача:Задирайко Є.Р.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Вівад 09» (надалі - «Товариство») звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Аграрної Біржі про визнання аукціону недійсним.

Позовні вимоги обґрунтовані наявністю, на думку позивача, підстав для визнання недійсним аукціону з продажу не переробленої деревини заготівлі ІІ кварталу 2017 року по продажу лоту №1711, проведеного Аграрною біржею 09-10 березня 2017 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 21.08.2017 р. порушено провадження у справі та призначено її до розгляду на 02.10.2017 р.

11.09.2017 р. до канцелярії суду надійшло клопотання про залучення до участі у справі Всеукраїнської організації деревообробної промисловості в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

Судом було відмовлено в задоволенні даного клопотання з огляду на недоведеність заявником яким чином рішення у даній справі вплине на його права та/або обов'язки.

29.09.2017 р. представником відповідача до канцелярії суду було подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував з огляду на недоведеність позивачем завдання відповідачем збитків на заявлену до стягнення суму. Також відповідач вказував, що жодним чином не порушив принципів проведення біржових торгів та здійснював реалізацію необробленої деревини у формі, що відповідає чинному законодавству України.

В судовому засіданні 02.10.2017 р. судом оголошувалась перерва на 11.10.2017 р.

Представник позивача в судове засідання з'явився, надав пояснення по суті спору, позовні вимоги підтримав повністю, позов просив задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання з'явилася, надала пояснення по справі, проти задоволення позовних вимог заперечувала з огляду на викладені у відзиві на позовну заяву обставини.

В судовому засіданні судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

У судових засіданнях складалися протоколи згідно статті 81-1 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

23.02.2017 р. Аграрною біржею розміщено на офіційному сайті повідомлення про проведення 9 та 10 березня 2017 року загального аукціону з продажу необробленої деревини лісогосподарських підприємств Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, зокрема сесія з продажу хвойних порід деревини відбудеться 09.03.2017 р. та сесія з продажу листяних порід деревини відбудеться 10.03.2017 р.; аукціон пройде у електронній формі з використанням електронної торгової системи.

Позивач звернувся до Аграрної біржі із заявою про участь в аукціоні в якості покупця по лотах №58-72, №748-749, №833-849, №1428-1472, №1501-1513, №1521-1536, №1590, №1591, №1593, №1594, №1596, №1598, №1600, №1601, №№1606-1616, №1709, №1711, №1712, №1881, №№1884-1887.

09 та 10 березня 2017 року Аграрною біржею проводились аукціони з продажу необробленої деревини лісогосподарських підприємств Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства.

Як вбачається з долученого позивачем до матеріалів справи аукціонного свідоцтва позивача було визнано переможцем по лоту №1711.

Позивач вказує, що відповідачем неправомірно змінено (збільшено)ціну придбаного на аукціоні лоту №1711, і, внаслідок порушень вимог закону про організації та проведення аукціонних торгів з продажу необробленої деревини, завдано позивачу збитків у розмірі 12 400,00 грн.

Порядок продажу необробленої деревини регулюється Положенням про організацію та проведення аукціонів з продажу необробленої деревини, затвердженим наказом Державного комітету лісового господарства України від 19 лютого 2007 р. N 42 (далі - Положення) та Регламентом організації та проведення аукціонів з продажу необробленої деревини на Аграрній біржі, затвердженого наказом директора Аграрної біржі №04-ОД від 22.02.2017 р. (далі - Регламент).

Відповідно до п.1.2, 1.3 Положення реалізація необробленої деревини всіма постійними лісокористувачами здійснюється через аукціони з продажу необробленої деревини на біржі. Аукціони з продажу необробленої деревини проводяться 1 раз у квартал на базі товарних бірж, розташованих в обласних центрах і створених відповідно до Закону України "Про товарну біржу" та Господарського кодексу України. Участь у торгах можуть брати суб'єкти господарської діяльності, котрі займаються переробкою деревини.

Згідно з п.1.6 Положення аукціон - спосіб продажу необробленої деревини, згідно з яким покупцем визнається учасник аукціону, який запропонував найвищу ціну за необроблену деревину відповідно до умов, визначених цим Положенням. Учасниками аукціону є продавець та покупець; лот - партія необробленої деревини в розрізі сортиментів, згідно з чинними державними стандартами, що пропонується для продажу на аукціоні; крок аукціону - величина, на яку змінюється вартість лота під час проведення аукціону.

Відповідно до п. 3.1 Регламенту про організацію аукціону організатор публікує повідомлення на офіційному веб-сайті.

Згідно з п. 4.1 Регламенту особи, які бажають прийняти участь в аукціоні подають організатору заявки на купівлю або продаж.

У розділі 8 вказаного Регламенту визначено порядок проведення аукціону в електронній формі.

Зокрема, відповідно до п.8.1 у разі проведення аукціону в електронній формі, подання заявок, порядок проведення аукціону, визначення переможців та подальше оформлення документів аукціону, визначається Регламентом, з урахуванням вимог цього розділу та технічної побудови електронної торгової системи.

Відповідно до п. 8.4, 8.5 Регламенту реєстрація учасників перед початком аукціону здійснюється у електронній торговій системі. До аукціону в електронній формі допускаються учасники, які виконали всі вимоги, встановлені цим Регламентом та договорами з організатором. Покупець має право брати участь в аукціоні лише за тими лотами, які зазначені в його заявці та купувати обсяг, що його не перевищує, якщо інше не визначено продавцем або організатором. Дії покупця, які не відповідають його заявці, не приймаються до уваги електронною торговою системою та не спричиняють зміни ціни лоту або вчинення правочину.

Згідно з п. 8.8 Регламенту торги проводяться по всім лотам одночасно. За рішенням організатора, торги по лотам окремих продавців або щодо певної номенклатури чи породи, можуть проводитися у різний час протягом однієї аукціонної сесії. Під час проведення аукціону в електронній формі вартість лота змінюється тільки відповідно до кроку аукціону, що відображається в електронній торговій системі.

Протягом аукціонної сесії покупець має право торгуватися за відповідним лотом шляхом підвищення власної цінової пропозиції засобами електронної торгової системи (п. 8.9 Регламенту). Торг з продажу лота вважається закінченим у строк, встановлений електронною торговою системою, з фіксацією зміни цінових пропозицій та учасників, що здійснювали такі зміни. Переможцем аукціону по відповідному лоту визнається учасник аукціону, який запропонував за нього найвищу ціну та його пропозиція була зафіксована в процесі аукціонної сесії. (п.8.10 Регламенту). За результатами аукціону організатор готує підсумковий протокол або аукціонні свідоцтва (п.8.12 Регламенту).

Згідно з п. 9.1, 9.2 Регламенту після завершення аукціону організатор формує його результати, на підставі яких готує протокол або аукціонні свідоцтва. Документ про результати аукціону підписується організатором та учасниками у трьох примірниках та видається продавцю, покупцю, а один примірник залишається для власного архівного зберігання. Документ за результатами аукціону є підставою для укладання протягом десяти календарних днів з дати проведення аукціону договору купівлі-продажу відповідно до придбаних лотів.

Таким чином, результати проведення аукціону фіксуються та підтверджуються аукціонними свідоцтвами, які підписуються організатором, продавцем та покупцем.

При цьому, виходячи з аналізу наведених вище норм Положення реалізація необробленої деревини всіма постійними лісокористувачами та Регламенту організації та проведення аукціонів з продажу необробленої деревини на Аграрній біржі, що затверджений наказом №04-ОД від 22.02.2017 р. Аграрної біржі в редакції наказу №17-ОД від 24.04.2017 р., вбачається за можливе проведення на Аграрній біржі електронних аукціонів з продажу необробленої деревини.

Відповідно до п. 8.1 Регламенту у разі проведення аукціону в електронній формі, подання заявок, порядок проведення аукціону, визначення переможців та подальше оформлення документів аукціону, визначається Регламентом, з урахуванням вимог цього розділу та технічної побудови електронної торгової системи.

До того ж, судом враховано, що згідно п. 4.2 договору №270217 від 27.02.2017 р., укладеного між позивачем та відповідачем, передбачено, що укладаючи договір учасник підтверджує, що він ознайомлений з Регламентом, умовами проведення аукціону, строком подання документів для участі, порядком проведення розрахунків, виплати винагороди та відшкодування збитків організатору.

Тобто, на момент виникнення між сторонами спірних правовідносин Товариство було обізнане щодо особливостей та порядку проведення аукціонів на Аграрній біржі, в тому числі, і електронних аукціонів.

Судом встановлено, що згідно Аукціонного свідоцтва про результати проведення Аграрною біржею аукціону з продажу необробленої деревини по лоту №1711 покупцем визначено Товариство з ціновою пропозицією 58 400,00 грн. (заявлена ціна 46 000,00 грн.).

Вказане аукціонне свідоцтво про результати проведення Аграрною біржею аукціону з продажу необробленої деревини підписане представниками Аграрної біржі та покупцем, скріплені печатками.

З моменту визначення електронною торговою системою переможця торгу по відповідному лоту вважається, що продавцем і покупцем досягнуто згоди щодо усіх істотних умов правочину, та сторони відповідають за подальше виконання даної угоди.

З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що підписавши вказане аукціонне свідоцтво, позивач як покупець на електронних торгах погодив умови купівлі-продажу лоту №1711, а саме назву товару (асортимент), породу та ціну продажу.

Згідно пояснень Аграрної біржі з приводу відображення інформації на комп'ютері учасника (інформація у скріншотах), то кожен браузер має кнопку перезавантаження сторінки (оновлення їх даних); чим необхідно було скористатись позивачу, оскільки після завершення процесу торгу (роблення ставок), електронна система не виконує функцію оновлення даних у автоматичному режимі та не відображає це на екрані, оскільки саме в цей час нею здійснюється запис даних про результати.

З огляду на те, що належними доказами визначення переможців аукціону є аукціонні свідоцтва, які підписані організатором, продавцем та покупцем; роздруківки з відображенням інформації на комп'ютері учасника (інформація у скріншотах) не можуть підтверджувати визначення переможця аукціонів, а також розмір цінової пропозиції.

Більш того, згідно із ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.

Особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом (ч.1 ст. 614 Цивільного кодексу України).

За змістом положень статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Із аналізу наведеної норми вбачається, що однією з підстав виникнення зобов'язання є заподіяння шкоди іншій особі. На відміну від зобов'язань, які виникають із правомірних актів, цей вид зобов'язань виникає із неправомірних актів, яким є правопорушення, тобто протиправне, винне заподіяння шкоди деліктоздатною особою. Деліктне (позадоговірне) зобов'язання виникає там, де заподіювач шкоди і потерпілий не перебували між собою у зобов'язальних відносинах або шкода виникла незалежно від існуючих між сторонами зобов'язальних правовідносин.

При цьому, відповідно до статті 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно зі статтею 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку, що особа, яка порушила зобов'язання, несе цивільно-правову відповідальність, зокрема у вигляді відшкодування збитків. Для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків необхідною є наявність всіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправної поведінки; наявності шкоди (збитки - це грошове вираження шкоди); причинного зв'язку між протиправною поведінкою та завданою шкодою; вини.

Такі висновки суду узгоджуються з позицією Верховного Суду України, яка викладена у постанові від 18.03.2015 р. у справі №3-18гс15.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст.ст. 33, 34 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Господарського процесуального кодексу України підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності, мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, а також для вжиття передбачених цим Кодексом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Тобто, зазначена стаття передбачає, що порушення права чи законного інтересу або спір щодо них повинні існувати на момент звернення до суду.

Суд відзначає, що позивачем при зверненні до суду з позовом про стягнення збитків не було доведено усіх чотирьох умов відповідальності за завдання шкоди, а саме: не доведено протиправної поведінки відповідача, наявності заподіяної шкоди, причинно-наслідкового зв'язку між діями відповідача та наявністю збитків у позивача, не доведено вини відповідача.

З огляду на викладене, в задоволенні позовних вимог з викладених у позові Товариства правових підстав необхідно відмовити повністю.

Відповідно до вимог ст. 49 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Вівад 09» відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 17.10.2017 р.

Суддя В.П. Босий