ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2017 р.Справа № 922/904/17

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Шарко Л.В.

при секретарі судового засідання Васильєвой Л.О.

розглянувши справу

за позовом АК "Харківобленерго" м. Харків
до АТЗТ "Технологія П", м. Лозова
про стягнення 11785,69 грн.
за участю представників:

позивача - ОСОБА_2, довіреність № 01-16/8794 від 22.11.16р.,

відповідача - ОСОБА_1

ВСТАНОВИВ:

Акціонерна компанія "Харківобленерго" (позивач) звернулась до господарcького суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить стягнути з АТЗТ "Технологія П" (відповідач) 10371,32 грн. за актом про порушення № 101305 від 25.09.2014 р.; інфляційні за період з травня 2016 року по січень 2017 року в сумі 1130,47 грн.; 3% річних за період виникнення боргу з березня 2016 року по січень 2017 року в сумі 283,90 грн. Судові витрати просить покласти на відповідача.

Ухвалою суду від 20.03.2017 р. за позовною заявою було порушено провадження по справі та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 19.04.2017 р.

Ухвалою суду від 04.05.17р. за клопотанням відповідача провадження у справі 922/904/17 зупинено до вирішення пов'язаної з нею справи № 922/1503/16 Вищим господарським судом України.

Листом суду від 05.10.17р., з метою вирішення питання щодо поновлення провадження у даній справі та подальшого її розгляду, господарський суд Харківської області повідомлено про необхідність зявитись "17" жовтня 2017р. о 14:30 год. представникам сторін до приміщення господарського суду Харківської області за адресою: 61022, м. Харків, площа ОСОБА_1, 5, 8-й підїзд, 1-й поверх каб. № 115.

Ухвалою суду від 17.10.17р. провадження по справі №922/904/17 поновлено та призначено до розгляду в судовому засіданні на 17.10.17р. о 14:30.

Представник позивача в судовому засіданні 17.10.17р. підтримав позовні вимоги.

Представник відповідача в судовому засіданні 17.10.17р. проти позову заперечував в повному обсязі.

Враховуючи те, що норми ст. 65 Господарського процесуального кодексу України, щодо обов`язку господарського суду витребувати у сторін документи і матеріали, що необхідні для вирішення спору, кореспондуються з диспозитивним правом сторін подавати докази, а п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України визначає одним з принципів судочинства свободу в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих ним повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та здійснені всі необхідні дії щодо витребування додаткових доказів, та вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній та додатково поданими на вимогу суду матеріалами та документами.

Розглянувши матеріали справи, повно та всебічно дослідивши обставини та докази на їх підтвердження, судом встановлено наступне.

17.08.2004 між АТЗТ «Технология - П» (споживач) та «Харківобленерго» (постачальник) укладено договір про постачання електричної енергії № 70194, за умовами якого постачальник постачає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику її вартість та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатками до договору, що є його невід'ємними частинами.

На підставі п. 9.11 Договору, договір пролонговано на 2017 рік.

Пунктом 2 «Зобов'язання сторін» Договору, сторони домовилися під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, керуватися чинним законодавством України, Правилами користування електричної енергії (далі по тексту - ПКЕЕ), Правилами улаштування електроустановок (далі по тексту -ПУЕ), іншими нормативними документами. В разі прийняття нормативно-правових актів, які змінюють умови цього договору, сторони зобов'язуються до внесення змін до договору відповідних змін керуватися вимогами цих нормативних документів.

Підпунктом 2.2.12 Договору встановлено обов'язок споживача, забезпечувати цілісність пломб Постачальника та Держповірки на ланцюгах, шафах та приладах обліку, цілісність самих ланцюгів, шаф та приладів обліку.

Негайно (до виявлення Постачальника) повідомляти про порушення роботи приладів обліку, порушення цілісності ланцюгів, шаф та приладів обліку, пломб Постачальника та Держповірки на них (п.3.2, 3.3 ПКЕЕ).

Пунктом 4.2.3 Договору сторони погодили, що споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, у разі таких дій споживача (п.4.2.4): самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, пошкодження чи зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

25.09.2014 під час технічної перевірки споживача АТЗТ "Технологія П" за адресою: м. Лозова, вул. Суворова, 28а, химчистка, представниками АК "Харківобленерго" було виявлено порушення п. п. 3.3, 6.40 ПКЕЕ, а саме: «явні ознаки втручання в параметри приладу обліку з метою заниження показників приладу обліку», про що складено Акт про порушення № 101305 від 25.09.2014р.

Згідно із п. 3.3 ПКЕЕ, відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Актом про пломбування та здачі пломб і приладів обліку на збереження № 409 від 08.06.2012 підтверджується факт прийняття лічильника СТ- ЗА08Д № 029997 на зберігання позивачу.

Відповідно до п. 6.40. ПКЕЕ, у разі виявлення представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 № 562, зі змінами та доповненнями, від 14.10.2010 (далі - Методика)

Акт порушень складений з додержанням вимог п.6.41 ПКЕЕ, а саме акт складений у присутності представника споживача директора ОСОБА_3, в акті зазначений зміст виявленого порушення: « п.6.40 «явні ознаки втручання в параметри приладу обліку з метою заниження показників приладу обліку» із посиланням на відповідні пункти Правил, та вхідні дані необхідні для визначення обсягу донарахування по акту. Будь які зауваження до складеного акту Споживач у спеціально відведеному рядку акта не зазначив, але від підпису відмовився. Згідно з пунктом 6.41 Правил користування електричною енергією (ПКЕЕ) "...У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним , якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії...", зазначений акт підписаний трьома представниками АК "Харківобленерго".

25.09.2014 був складений акт технічної перевірки розрахункових засобів обліку № 851 (копія знаходиться у матеріалах справи), де у п.13 "інші результати обстеження" зазначено, що прибор обліку знятий, упакований у картонний коробок (світлого кольору) який обклеєний бірками наклейками з підписами присутніх осіб. Зазначений акт підписаний представником споживача директора ОСОБА_3, що підтверджує його присутність при запаковуванні приладу обліку та надання згоди на відправлення лічильнику на експертизу, але ні як проведення повної технічної перевірки зазначеного лічильника, як стверджує позивач в обґрунтуваннях до позовної заяви .

Враховуючи викладене, прилад обліку СТ-ЗА08Д № 029997 придбан позивачем та знаходиться на його балансі. Відповідно до ч.4 ст. 319 Цивільного кодексу України власність зобов'язує (постанова Вищого господарського суду України по справі № 5023/6580/11 від 15.03.2012), зазначене положення випливає із Конституції України (ст. 13), яка не лише покладає на власника обов'язки, а й орієнтовно вказує до чого зобов'язаний власник. Тобто споживач несе відповідальність за встановлені йому засоби обліку та передані йому на відповідальне зберігання. Також за договором об'єкт, на якому виявлено порушення втручання у роботу приладу обліку, відноситься до зони відповідальності саме позивача (а не інших осіб).

Згідно з пунктом 2.1 Методики «... У разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або засобів обліку факт пошкодження установлюється експертизою... До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.»

22.10.2014 року АК «Харківобленерго» до Науково-дослідного експертно- криміналістичного центру при ГУМВС України в Харківській області направлено для проведення дослідження прибор обліку № 029997, який був знятий у споживача. На дослідження експерта поставлено питання: «Чи є в середині наданого електролічильника будь-які пристрої чи зміни улаштування, не передбачені заводом виробником, які можуть впливати на роботу лічильного механізму?».

Висновком експертного електротехнічного дослідження № 6 від 24.12.2014р. (проведеного науково-дослідним експертно-криміналістичним центром при ГУМВСУ в Харківській області), було встановлено: "В середині наданого на дослідження електролічильника СТ-ЗА08Д № 029997 є пристрої і зміни улаштування, які не передбачені заводом виробником і можуть впливати на роботу лічильного механізму шляхом здійснення комутаційних перемикань у електричному колі електромеханічного лічильного механізму.

На засіданні комісії з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, прийнято рішення, оформлене протоколом № 4 від 24.02.2016 р., про нарахування 8414 кВт./год. по Акту про порушень № 101305 від 25.09.2014 за період з 09.06.2012 по 25.09.2014 р. (період донарахування встановлений з дати укладання Акту про пломбування та здачі пломб і приладів обліку на збереження № 409 від 08.06.2012).

Порушення п. 6.40 ПКЕЕ зафіксоване Актом про порушення № 101305 від 25.09.2014 відповідає підпункту 4 п. 2.1 до Методики.

Таким чином за період з лютого 2016р. по січень 2017р. між Відповідачем та АК «Харківобленерго», на підставі Акту про порушення № 101305 від 25.09.2014 р. утворилась заборгованість, яка станом на 01.02.2017р. Становить 11 785,69 грн., з яких: 10 371,32 грн. - за Актом про порушення № 101305 від 25.09.2014р.; 1130,47 грн. - інфляційні за період з травня 2016р. по січень 2017р.; 283,90 грн. - три відсотка річних за період виникнення боргу з березня 2016р. по січень 2017р.

Надаючи правову кваліфікацію доказам які надані сторонами та викладеним обставинам з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них суд виходить з наступного.

За загальним положенням цивільного законодавства, зобовязання виникають з підстав, зазначених у статті 11 Цивільного кодексу України. За приписами частини 2 цієї статті підставами виникнення цивільних прав та обовязків, зокрема є договір та інші правочини та юридичні факти. Підставою виникнення цивільних прав та обовязків є дії осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також дії, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обовязки.

У відповідності із ст. 173 Господарського кодексу України та ст. 509 Цивільного кодексу України, господарським визнається зобовязання, що виникає між субєктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим кодексом, в силу якого один субєкт господарювання (зобовязана сторона, у тому числі боржник) зобовязаний вичинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого субєкту (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо) або утримуватися від певних дій, а інший субєкт (управлена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобовязаної сторони виконання її обовязків.

Господарські зобовязання можуть виникати, зокрема з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать (ст. 174 Господарського кодексу України).

Згідно ст. 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобовязання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 598 Цивільного кодексу України, зобовязання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом та припинення зобовязання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених законом або договором, а згідно ст. 599 Цивільного кодексу України, зобовязання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Згідно з ч.1 ст. 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не припустив до виконання зобовязання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ч.1 ст. 193 Господарського кодексу України, до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 04.05.17р. провадження у справі 922/904/17 зупинялось до вирішення пов'язаної з нею справи № 922/1503/16 Вищим господарським судом України.

Так, предметом розгляду справи №922/1503/16 було оскарження АТЗТ "Технологія П" (м. Лозова) Акт про порушення №101305 Акціонерної компанії "Харківобленерго" БСП в особі Лозівського районного відділенням "Харківенергозбут" від 25.09.2014 року, в якій позивач просив визнати даний Акт недійсним як такий, що складено з порушенням.

Рішенням господарського суду Харківської області від 15.09.2016 у справі № 922/1503/16 (суддя Шарко Л.В.) позовні вимоги задоволено повністю; визнано недійсним рішення комісії АК "Харківобленерго" від 24.02.2016, оформлене протоколом № 4 засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕ; стягнуто з Акціонерної компанії "Харківобленерго" на користь Акціонерного товариства закритого типу Технологія-П витрати по сплаті судового збору в сумі 1378,00 грн.

Постановою Харківського апеляційного господарського суду (головуючий суддя Россолов В.В., суддя Гетьман Р.А., суддя Ільїн О.В.) від 05.12.2016 у справі №922/1503/16 апеляційну скаргу АК "Харківобленерго" задоволено. Рішення господарського суду Харківської області від 15.09.2016 у справі № 922/1503/16 скасовано. Прийнято нове рішення, яким відмовлено в задоволенні позову.

Постановою Вищого господарського суду України від 23.05.2017 у справі № 922/1503/16 касаційну скаргу задоволено частково. Постанову Харківського апеляційного господарського суду від 05.12.2016 у справі №922/1503/16 скасовано, справу направлено на новий розгляд до Харківського апеляційного господарського суду.

Постановою Харківського апеляційного господарського суду від 26.07.17р. по справі №922/1503/16 Рішення господарського суду Харківської області від 15.09.2016 у справі № 922/1503/16 залишено без змін.

Таким чином, рішення комісії АК "Харківобленерго" від 24.02.2016, оформлене протоколом № 4 засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕ, було визнано судом недійсним.

З огляду на вищенаведене, підстави щодо стягнення заборгованості в даному випадку за рішенням комісії АК "Харківобленерго" від 24.02.2016, оформлене протоколом № 4 засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕ, - відпали.

Відповідно до статті 55 Конституції України, статей 15,16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно статті 43 ГПК України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до вимог статті 32 ГПК України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Відповідно до статті 33 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Оскільки, рішення комісії АК "Харківобленерго" від 24.02.2016, оформлене протоколом №4 засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕ визнано недійсним, то відсутні правові підстави для стягнення коштів у розмірі 11785,69 грн. з Акціонерного товариства закритого типу "Технологія-П", які були нараховані АК "Харківобленерго".

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд керується ст. 49 ГПК України. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, судові витрати у даній справі залишаються за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України; ст.ст. 509, 598, 612, 625 Цивільного кодексу України; ст.ст. 173, 174, 179, 193, 197 Господарського кодексу України; ст.ст. 1, 4, 12, 32, 33, 43, 44, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення десятиденного строку для оскарження. Зазначений строк обчислюється з дня підписання повного тексту рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 23.10.2017 р.

Суддя ОСОБА_4