Господарський суд
Житомирської області
_________________________________________
______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Від "18" жовтня 2017 р. Справа № 906/625/17

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Шніт А.В.

секретар судового засідання Антонюк Н.Ю.

за участю представників сторін:

прокурор: Слівінський О.О. - службове посвідчення №031537 від 23.01.2015;

від 1-го позивача: не з'явився;

від 2-го позивача: Черновал Н.А. - довіреність №71 від 21.02.2017;

від 3-го позивача: Ясинецька Т.П. - довіреність №256 від 12.09.2017;

від відповідача: не з'явився;

від третьої особи: не з'явився.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі

1) Житомирської міської ради

2) Комунального підприємства "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради

3) Комунального підприємства "Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство №3" Житомирської міської ради

до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Комунального підприємства "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради

про стягнення 36537,79грн, розірвання договору оренди нерухомого майна №2124 від 24.05.2016, зобов'язання звільнення приміщення загальною площею 59,8кв.м (згідно заяви від 16.08.2017)

Перший заступник керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради, КП "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради, КП "Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство №16" Житомирської міської ради звернувся з позовом до суду про стягнення з ФОП ОСОБА_3 25107,63грн заборгованості з орендної плати та 574,02грн пені; розірвання договору оренди нерухомого майна №2124 від 24.05.2016, укладеного між КП "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради та ФОП ОСОБА_3; зобов'язання звільнити нежитлове приміщення за адресою: м.Житомир, вул.Київська, 56, загальною площею 59,8кв.м, та повернути його орендодавцю - КП "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради та балансоутимувачу - КП "Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство №11" Житомирської міської ради.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на неналежне виконання відповідачем договірних зобов'язань щодо сплати коштів згідно умов договору оренди нерухомого майна №2124 від 24.05.2016.

17.08.2017 до суду від Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури надійшла заява за вх. №02-44/776/17 від 17.08.2017 про збільшення розміру позовних вимог, згідно якої просить змінити п.2 прохальної частини позовної заяви шляхом зміни розміру позовних вимог та викласти її в наступній редакції: "Стягнути з ФОП ОСОБА_3 на користь КП "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради 35963,77грн заборгованості з орендної плати та 574,02грн пені".

Ухвалою від 17.08.2017 суд прийняв заяву Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури за вх. №02-44/776/17 від 17.08.2017 про збільшення розміру позовних вимог до розгляду та вважає заявленим до розгляду п.2 прохальної частини позовної заяви в наступній редакції: "Стягнути з ФОП ОСОБА_3 на користь КП "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради 35963,77грн заборгованості з орендної плати та 574,02грн пені".

Прокурор у судовому засіданні надав заяву №202013 вих-17 від 17.10.2017 про припинення провадження у справі в частині стягнення з відповідача на користь 2-го позивача 5268,34грн заборгованості з орендної плати, у зв'язку з відсутністю предмету спору в цій частині, оскільки відповідач сплатив борг у зазначеному розмірі. У решті змінені позовні вимоги прокурор підтримав з підстав, викладених у позовній заяві та заяві за вх. №02-44/776/17 від 17.08.2017 про збільшення розміру позовних вимог. Зокрема, наполягав на задоволенні вимог щодо розірвання договору оренди нерухомого майна №2124 від 24.05.2016, який укладений між Комунальним підприємством "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради та ФОП ОСОБА_3 і звільнення орендованого приміщення. Щодо клопотання 1-го позивача й відповідача про відкладення розгляду справи пояснив, що вважає їх такими, що не підлягають задоволенню за безпідставністю.

Представник 2-го позивача в засіданні суду надав письмове пояснення №504 від 17.10.2017, в якому підтверджено факт сплати відповідачем заборгованості з орендної плати в розмірі 5268,34грн. Надав виписку по особовому рахунку №7877 від 03.10.2017 на підтвердження часткової сплати боргу з орендної плати в сумі 5268,34грн за квітень 2017 року, тому підтримав клопотання прокурора про припинення провадження у справі в цій частині. Решту змінених позовних вимог підтримав у повному обсязі. Вважав за можливе розглядати спір за відсутності представників 1-го позивача і відповідача.

Представник 3-го позивача в судовому засіданні надав для долучення до матеріалів справи довідку №320 від 18.10.2017, в якій зазначено, що станом на 18.10.2017 нежитлове приміщення загальною площею 59,8 кв.м за адресою: м.Житомир, вул.Київська, 56, що передано в користування відповідачу, не звільнене. Підтримав клопотання прокурора про припинення провадження у справі в частині стягнення 5268,34грн орендної плати. Решту змінених позовних вимог підтримав у повному обсязі. Також вважав за можливе розглядати спір за відсутності представників 1-го позивача і відповідача.

Представник 1-го позивача в судове засідання не з'явився. 18.10.2017 електронною поштою до суду 1-им позивачем надіслано заяву від 18.10.2017 про відкладення розгляду справи у зв'язку із зайнятістю повноважного представника.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився. Натомість, через діловодну службу суду 18.10.2017 за вх.№13427 подав письмове клопотання про відкладення розгляду справи. У даному клопотанні, зокрема, зазначено, що 18.10.2017 відповідачем для представлення його інтересів було уповноважено ОСОБА_4, який, у свою чергу, не може з'явитися до суду 18.10.2017 та виконати вимоги ухвали суду від 03.10.2017, оскільки у цей день перебуватиме на прийомі у лікаря.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений вчасно та належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 142).

Розглянувши клопотання 1-го позивача та відповідача, суд дійшов висновку про відмову в їх задоволенні, з огляду на наступне.

Згідно абз.1 п.3.9.2 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них, справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Стаття 22 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) зобов'язує сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами. Оскільки, явка в судове засідання представників сторін - це право, а не обов'язок, справа може розглядатись без їх участі, якщо нез'явлення цих представників не перешкоджає вирішенню спору.

Статтею 77 ГПК України передбачено, що господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні.

Суд звертає увагу на те, що представництво інтересів у суді не обмежене певним колом осіб, а надання додаткових пояснень та доказів у справі в господарському судочинстві не ставиться в залежність від явки уповноважених представників у судове засідання.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Також, суд звертає увагу відповідача на те, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника згідно з частинами першою-п'ятою статті 28 ГПК України, а неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах (ст.ст.32-34 ГПК України).

Проте, представником 1-го позивача в поданому клопотанні від 18.10.2017 підставою відкладення розгляду справи зазначено зайнятість повноважного представника Житомирської міської ради. Разом з тим, до даного клопотання не додано жодного доказу на підтвердження обставин, що зумовили його подання.

Також, необґрунтованим та безпідставним суд вважає клопотання представника відповідача від 18.10.2017, враховуючи наступне. У даному клопотанні, зокрема, зазначено, що 18.10.2017 відповідачем для представлення його інтересів було уповноважено ОСОБА_4, який, у свою чергу, не може з'явитися до суду 1 8 . 1 0 . 2 0 1 7 та виконати вимоги ухвали суду від 03.10.2017, оскільки у цей день перебуватиме на прийомі у лікаря. Водночас, як вбачається з доданої до клопотання довіреності, виданої відповідачем на ім'я ОСОБА_4, остання датована саме 1 8 . 1 0 . 2 0 1 7 . Тобто, при уповноваженні відповідачем на представлення його інтересів у даній справі ОСОБА_4, останній зобов'язаний був попередити свого довірителя про неможливість взяти участь у судовому засіданні у справі №906/625/17.

Окрім того, варто зауважити, що клопотання про відкладення розгляду справи подається відповідачем повторно.

З врахуванням вищенаведеного, в судовому засіданні 18.10.2017 суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та відмовляє в задоволенні вказаних вище клопотань представників 1-го позивача та відповідача про відкладення розгляду справи.

Заслухавши пояснення прокурора та представників 2-го і 3-го позивачів, дослідивши матеріали справи, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

24.05.2016 між Комунальним підприємством "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради (орендодавець, 3-ій позивач) та Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 (орендар, відповідач) укладено договір оренди нерухомого майна №2124 (далі - Договір) (а.с. 26-27).

Відповідно до п.1.1 Договору орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування нежитлове приміщення для розміщення офісу за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 56, вартість яких визначена шляхом проведення незалежної оцінки і становить 210780,00грн без ПДВ станом на 02.03.2016, загальною площею 59,8кв.м з орендною платою у розмірі 70,00грн за 1 кв.м без ПДВ за базовий місяць розрахунку.

Згідно п.2.1 Договору вступ орендаря у користування приміщенням настає одночасно з підписанням сторонами даного договору та акту приймання-передачі об'єкта оренди.

Так, у матеріалах справи знаходиться акт прийому-передачі орендованого ФОП ОСОБА_5 приміщення від 24.05.2016, за яким орендодавець (КП "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради), балансоутримувач (КП "ВЖРЕП №11") передають, а орендар (ФОП ОСОБА_3.) приймає в строкове платне користування нежиле приміщення для розміщення офісу за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 56, вартість яких визначена шляхом проведення незалежної оцінки і становить 210780,00грн без ПДВ станом на 02.03.2016, загальною площею 59,8кв.м з орендною платою у розмірі 70,00грн за 1 кв.м без ПДВ за базовий місяць розрахунку (а.с. 28).

Передача приміщення в оренду не спричиняє передачу орендареві права власності на об'єкт оренди. Власником об'єкта оренди залишається територіальна громада м.Житомира в особі Житомирської міської ради, а орендар користується ним протягом строку оренди (п.2.2 Договору).

Пунктом 2.3 Договору визначено, що приміщення вважається повернутим орендодавцю та балансоутримувачу з моменту підписання сторонами акт приймання-передачі.

Пунктом 6.6 Договору визначено обов'язок орендаря своєчасно і в повному обсязі сплачувати оренду плату.

Відповідно п.3.1 Договору орендар за користування об'єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності.

Орендна плата визначається на підставі Положення про оренду, методику розрахунку та порядку використання плати за оренду майна комунальної власності м.Житомира, затвердженого рішенням Житомирської міської ради (далі - Положення), або за результатами конкурсу на право укладання договору оренди комунальної власності територіальної громади м. Житомира (п.3.2 Договору).

Орендна плата по цьому договору за перший місяць оренди становить 4186,00грн без ПДВ у місяць і вноситься орендарем згідно наданого рахунку, не пізніше 10 числа, наступного за звітним місяцем, з урахуванням щомісячного індексу інфляції та податку на додану вартість (п.3.3 Договору).

На випадок закінчення дії даного договору, або дострокового розірвання договору оренди на вимогу орендодавця орендна плата сплачується орендарем по день фактичного повернення приміщення згідно з актом приймання-передачі. Закінчення строку дії договору оренди не звільняє орендаря від обов'язку сплатити заборгованість по орендній платі, яки така виникла, у повному обсязі, враховуючи штрафні санкції (п.3.7 Договору).

Згідно п.3.8 Договору несплата орендної плати у повному обсязі протягом трьох місяців із дня закінчення строку платежу є підставою для дострокового розірвання договору оренди на вимогу орендодавця. При цьому, стягнення з орендаря заборгованості по орендній платі, з урахуванням пені за кожний день прострочення, провадиться на підставі рішення господарського суду та/або виконавчого напису нотаріуса.

У разі припинення даного договору або розірвання договору орендар зобов'язаний повернути орендодавцю та балансоутримувачу в 5-денний термін об'єкт оренди в належному стані, не гіршому, ніж під час передачі його в оренду, що засвідчується актом прийому - передачі (п.6.12 Договору).

Даний договір діє з 24.05.2016 по 24.04.2019 (п.8.1 Договору).

Відповідно до п.8.3 Договору останній може бути розірвано на вимогу однієї із сторін за рішенням господарського суду у випадку невиконання умов даного договору та інших випадках, передбачених чинним законодавством України.

Варто зазначити, що рішенням Житомирської міської ради від 15.12.2016 №460 внесено зміни до Положення про оренду, методику розрахунку та порядок використання плати за оренду комунальної власності територіальної громади м. Житомира, затвердженого рішенням Житомирської міської ради від 30.08.2012 №429, а саме: в частині зміни орендодавця з комунального підприємства "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради на комунальне підприємство "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради, починаючи з 01.01.2017 (а.с. 35).

Рішенням виконавчого комітету Житомирської міської ради від 04.01.2017 №11 "Про оренду комунального майна" вирішено надати дозвіл на внесення змін до діючих станом на 01.01.2017 договорів оренди нерухомого майна комунальної власності територіальної громади міста Житомира в частині заміни сторони орендодавця з комунального підприємства "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради на комунальне підприємство "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради; зобов'язано комунальне підприємство "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради передати комунальному підприємству "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради оригінали документів щодо діючих станом на 01.01.2017 договорів оренди нерухомого майна комунальної власності територіальної громади міста Житомира відповідно до чинного законодавства України; а також зобов'язано Комунальне підприємство "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради укласти додаткові угоди до договорів оренди нерухомого майна, зазначених у пункті 1 даного рішення про заміну сторони (орендодавця) (а.с. 42).

04.01.2017 між Комунальним підприємством "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради (первісний орендодавець), Комунальним підприємством "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради" (новий орендодавець) та Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 (орендар) укладено додаткову угоду до договору оренди нерухомого майна від 24.05.2016 №2124 про заміну сторони (орендодавця) (далі - Додаткова угода від 04.01.2017), відповідно до якої первісний орендодавець передає, а новий орендодавець приймає права та обов'язки первісного орендодавця по договору оренди нерухомого майна від 24.05.2016 №2124 на нежитлове приміщення за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 56, що знаходиться на балансі КП "ВЖРЕП №11" (а.с. 30).

Відповідно до п.2 Додаткової угоди від 04.01.2017 Комунальне підприємство "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради не є правонаступником Комунального підприємства "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради та не несе зобов'язання майнового і фінансового характеру за всіма укладеними ним договорами, крім зобов'язань, визначених даною додатковою угодою.

Пунктом 5 Додаткової угоди від 04.01.2017 передбачено, що враховуючи те, що орендар фактично користується нерухомим майном з 01.01.2017, сторони погодили, що на підставі ч.3 ст.631 ЦК України, умови даної додаткової угоди застосовуються до відносин між сторонами, які виникли до її укладення, тобто з 01.01.2017.

Зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку (ст.509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України)).

Господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку (ч.1 ст.173 Господарського кодексу України (далі - ГК України)). Сторони можуть за взаємною згодою конкретизувати або розширити зміст господарського зобов'язання в процесі його виконання, якщо законом не встановлено інше (ч.3 ст.173 ГК України).

Майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов'язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов'язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку. Майнові зобов'язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом (ч.1 ст.175 ГК України).

Статтею 11 ЦК України встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Судом встановлено, що правовідносини між сторонами у справі виникли на підставі договору оренди нерухомого майна №2124 від 24.05.2016, який за своєю правовою природою є договором найму (оренди).

За договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди) (ст.759 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" орендою є засноване на договорі строкове платне користування майном, необхідним орендареві для здійснення підприємницької та іншої діяльності.

За користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму (ч.1 ст.762 ЦК України).

Абзацом 1 частини 1 статті 530 ЦК України встановлено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно з ч.1 ст.19 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" орендар за користування об'єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності.

Строки внесення орендної плати визначаються у договорі (ч.3 ст.19 Закону України "Про оренду державного та комунального майна").

Відповідно до ст.18 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" та п.6.6 Договору орендар зобов'язаний своєчасно і у повному обсязі сплачувати орендну плату.

Згідно ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частиною 1 статті 193 ГК України передбачено, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Відповідно до ч.2 ст.193 ГК України кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Згідно ст.525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Проте, відповідач свої зобов'язання по договору оренди нерухомого майна №2124 від 24.05.2016 стосовно своєчасної сплати орендної плати належним чином не виконав, внаслідок чого утворилась заборгованість перед 3-ім позивачем, яка станом на 17.08.2017 (дата подання прокурором заяви №8241/вих-17 від 16.08.2017 про зміну предмету позову та збільшення розміру позовних вимог) становить 35963,77грн.

Перевіривши поданий прокурором разом із заявою №8241/вих-17 від 16.08.2017 про зміну предмету позову та збільшення розміру позовних вимог розрахунок заборгованості з орендної плати за період 01.01.2017-31.07.2017 (а.с. 73), суд вважає його правильним та таким, що відповідає вимогам чинного законодавства.

Разом з тим, варто зауважити, що під час розгляду справи в суді відповідач 03.10.2017 на користь 2-го позивача сплатив заборгованість з орендних платежів у сумі 5268,34грн за квітень 2017 року, що підтверджується випискою з банку від 13.10.2017 (а.с. 159).

Відповідно до п.1-1 ч.1 ст.80 ГПК України господарський суд припиняє провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Пунктами 4.2, 4.4 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" визначено, що припинення провадження у справі - це форма закінчення розгляду господарської справи без прийняття судового рішення у зв'язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов'язує неможливість судового розгляду справи; господарський суд припиняє провадження у справі у зв'язку з відсутністю предмета спору (пункт 1-1 частини першої статті 80 ГПК), зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв'язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Таким чином, суд припиняє провадження у справі в частині вимог щодо стягнення з відповідача на користь Комунального підприємства "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради 5268,34грн заборгованості з орендної плати за відсутністю предмету спору на підставі п.1-1 ч.1 ст.80 ГПК України.

У частині вимог про стягнення з відповідача на користь Комунального підприємства "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради 30695,43грн (35963,77грн - 5268,34грн) боргу з орендної плати позов підлягає задоволенню.

Окрім того, прокурором заявлено вимогу про стягнення з відповідача на користь 2-го позивача пені в розмірі 574,02грн (за період 11.03.2017-31.05.2017).

Згідно п.3 ч.1 ст.611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Статтею 549 ЦК України встановлено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно 3.6 Договору орендна плата перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі стягується з орендаря з урахуванням пені в розмірі подвійної облікової ставки, визначеної НБУ на дату нарахування пені від суми заборгованості за кожний день прострочення включаючи день оплати. Нарахування та стягнення пені здійснюється за весь період прострочення орендарем виконання зобов'язання щодо перерахування орендної плати в терміни, встановлені в п. 3.3. цього договору.

Перевіривши наданий позивачем разом з позовною заявою розрахунок суми пені (а.с. 33-34), суд вважає його правильним та таким, що відповідає вимогам чинного законодавства. Таким чином, позовна вимога про стягнення з відповідача користь 2-го позивача пені в розмірі 574,02грн підлягає задоволенню.

Крім того, прокурор просить суд розірвати договір оренди нерухомого майна №2124 від 24.05.2016.

Приписами ст.629 цього Кодексу встановлено, що договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Згідно ст.611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Як судом зазначалося вище, пунктом 8.3 Договору передбачено, що даний договір може бути розірвано на вимогу однієї зі сторін за рішенням господарського суду у випадку невиконання умов цього договору та інших випадках, передбачених чинним законодавством України.

Відповідно до ч.3 ст.291 ГК України договір оренди може бути розірваний за згодою сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірваний з підстав, передбачених Цивільним кодексом України для розірвання договору найму,

Згідно ст.651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Право наймодавця відмовитися від договору найму передбачено ст.782 ЦК України, згідно з якою наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за користування річчю протягом трьох місяців підряд. У разі відмови наймодавця від договору найму договір є розірваним з моменту одержання наймачем повідомлення наймодавця про відмову від договору.

Як судом встановлено вище, період заборгованості з орендної плати відповідача перед 2-им позивачем складає 01.01.2017-31.07.2017, тобто, є більшим, ніж три місяці підряд.

Крім того, в матеріалах справи знаходиться копія рішення господарського суду Житомирської області від 18.01.2017 у справі №906/1273/16 за позовом Комунального підприємства "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про стягнення з останнього заборгованості з орендної плати в розмірі 22554,00грн, у тому числі й згідно договору оренди нерухомого майна №2124 від 24.05.2016.

З огляду на викладене, суд вважає, що несплата відповідачем орендних платежів на виконання договору оренди нерухомого майна №2124 від 24.05.2016 має систематичний характер.

Зважаючи на те, що Закон України "Про оренду державного та комунального майна" є спеціальним щодо спірних правовідносин, оскільки регулює організаційні та майнові відносини, пов'язані з передачею в оренду державного та комунального майна, а спірне у справі майно віднесено до комунальної власності, суд приходить до висновку про застосування при вирішенні спору вищевказаних норм Закону, які забороняють односторонню відмову від договору та передбачають розірвання договору лише в судовому порядку.

Відповідно до ст.27 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" у разі розірвання договору оренди, закінчення строку його дії та відмови від його продовження або банкрутства орендаря він зобов'язаний повернути орендодавцеві об'єкт оренди на умовах, зазначених у договорі оренди; відповідно до п.6.12 вищевказаного договору оренди, орендар зобов'язаний у разі припинення даного договору або розірвання договору повернути орендодавцю та балансоутримувачу в 5- денний термін об'єкт оренди в належному стані, не гіршому, ніж під час передачі його в оренду, що засвідчується актом прийому-передачі.

За викладених обставин справи суд дійшов висновку, що у даному випадку має місце саме істотне порушення умов договору оренди нерухомого майна №2124 від 24.05.2016, оскільки істотною умовою договору оренди є його оплатність, а відповідач орендні платежі належним чином не сплачував.

Отже, допущене відповідачем істотне порушення умов договору оренди є підставою для його розірвання та, як наслідок розірвання - повернення орендованого майна орендодавцю - Комунальному підприємству "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради та балансоутримувачу Комунальному підприємству "Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство №11" Житомирської міської ради.

Судом критично оцінюється посилання відповідача, в якості заперечень проти позову, на відсутність у прокурора повноважень на звернення до суду з позовними вимогами, котрі є предметом розгляду у даній справі, в інтересах зазначених ним позивачів, враховуючи наступне.

Відповідно до ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

За змістом ст.ст.2, 29 ГПК України прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Згідно ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до п.2 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України №3-рп/99 від 08.04.1999 у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді), під поняттям "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах", зазначеним у частині другій статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України, потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Варто зазначити, що засновником позивачів - КП "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради та КП "Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство №3" Житомирської міської ради є Житомирська міська рада - орган місцевого самоврядування, про що свідчать безкоштовні витяги з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (46-48, 51-53).

Водночас, за змістом ч.1 ст.17 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування.

При цьому, слід зауважити, що несплата відповідачем орендної плати за користування комунальним майном є порушенням інтересів держави щодо забезпечення фінансової підтримки місцевого самоврядування, своєчасного і в повному обсязі надходження доходів до бюджетів усіх рівнів з метою їх подальшого використання для забезпечення завдань і функцій держави й місцевого самоврядування.

Як визначає ст.32 ГПК України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до ст.33 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

За змістом статті 34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Відповідач позов не оспорив, доказів сплати заборгованості по орендній платі в розмірі 30695,43грн 2-му позивачу суду не надав, майно не повернув, доводів прокурора та позивачів не спростував, своїм процесуальним правом на участь у судовому засіданні не скористався.

Отже, враховуючи вищевикладене, позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь Комунального підприємства "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради 30695,43грн заборгованості з орендної плати та 574,02грн пені; розірвання договору оренди нерухомого майна №2124 від 24.05.2016, який укладений між Комунальним підприємством "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради та ФОП ОСОБА_3; зобов'язання звільнити нежитлове приміщення за адресою: м.Житомир, вул.Київська, 56, загальною площею 59,8 кв.м., та повернути його орендодавцю - КП "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради та балансоутимувачу - КП "Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство №11" Житомирської міської ради підлягають задоволенню. У частині вимог щодо стягнення з відповідача на користь 2-го позивача заборгованості з орендної плати в розмірі 5268,34грн суд припиняє провадження у справі за відсутністю предмету спору на підставі п.1-1 ч.1 ст.80 ГПК України.

Витрати по сплаті судового збору, у відповідності до ст.49 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідача.

Керуючись ст.49, п.1-1 ч.1 ст.80, ст.ст.82-85 ГПК України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Припинити провадження у справі в частині вимог щодо стягнення з відповідача на користь Комунального підприємства "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради 5268,34грн заборгованості з орендної плати.

3. Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 (10009, АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь Комунального підприємства "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради (10003, м. Житомир, майдан Перемоги, 6, ідентифікаційний код 41052668):

- 30695,43грн - боргу з орендної плати;

- 574,02грн - пені.

4. Розірвати договір оренди нерухомого майна №2124 від 24.05.2016, укладений між Комунальним підприємством "Агентство з управління майном" Житомирської міської ради та Фізичною особою - підприємцем ОСОБА_3.

5. Зобов'язати Фізичну особу-підприємця ОСОБА_3 (10009, АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) звільнити нежитлове приміщення за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 56, загальною площею 59,8кв.м, та повернути його орендодавцю - Комунальному підприємству "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради (10003, м. Житомир, майдан Перемоги, 6, ідентифікаційний код 41052668) та балансоутримувачу - Комунальному підприємству "Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство №11" Житомирської міської ради (10012, м. Житомир, вул. Гоголівська, 16; ідентифікаційний код 13565614).

6. Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 (10009, АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь прокуратури Житомирської області (розрахунковий рахунок 1049, МФО 820172, ДКСУ м. Київ, ):

- 4800,00грн - судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Апеляційна скарга подається на рішення місцевого господарського суду протягом десяти днів з дня його оголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення, зазначений строк обчислюється з дня підписання рішення, оформленого відповідно до статті 84 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено: 23.10.17

Суддя Шніт А.В.

Віддрукувати:

1 - у справу

2 - 1-му позивачу (рек. з повід.)

3 - прокуратурі Житомирської області

4 - відповідачу (рек. з повід.)

5 - третій особі (рек. з повід.)