ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

26 жовтня 2017 р. Справа № 918/708/17

Господарський суд Рівненської області у складі судді Бережнюк В.В. розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Зарічненської селищної ради

до відповідача Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2

про стягнення 40 187 грн. 11 коп. упущеної вигоди

В засіданні приймали участь представники сторін :

Від органу прокуратури : Кондратюк А.В.

Від позивача : не з'явився

Від відповідача : ОСОБА_2, ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:

Керівник Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Зарічненської селищної ради звернувся до господарського суду Рівненської області із позовом до відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення 40187,11 грн. збитків у формі упущеної вигоди. Свої вимоги обгрунтовує тим, що відповідач всупереч приписам ст.40 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" не звернувся до Зарічненської селищної ради з метою укладення договору про пайову участь у створенні та розвитку інфраструктури, в результаті чого договір не був укладений, а до місцевого бюджету не перерахована відповідна сума коштів. Покликаючись на ст.ст.22, 1166 ЦК України позивач вважає, що такими діями (бездіяльністю) відповідача місцевому бюджету завдано збитків у вигляді упущеної вигоди на загальну суму 40187 грн. 11 коп.

У судовому засіданні представник органу прокуратури свої вимоги підтримав повністю. Просить позов задоволити.

Представник Зарічненської селищної ради до суду не прибув. Через канцелярію суду подав клопотання про розгляд справи без його участі за наявними у ній матеріалами.

Представник відповідача подав письмовий відзив на позов, у якому вимоги позивача не визнає. Вказує, що з метою спонукання замовника будівництва до укладення договору про пайову участь Зарічненською селищною радою надіслано відповідний лист підприємцю ОСОБА_2, який містив оферту про укладення вказаного договору, його примірник та розрахунок величини пайової участі замовника будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів Зарічненської селищної ради. Однак, підприємець на такий лист не відреагував, залишив без відповіді, та отримав декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 24.12.2014 р. без сплати пайової участі. Крім того вважає, що не відповідачем, а позивачем було порушено процедуру укладення договорів пайової участі, яка передбачена чинним законодавством, та у відповідача відсутні правові підстави для укладення договорів пайової участі після введення об'єктів в експлуатацію. Відтак, представник підприємця ОСОБА_2 стверджує, що останнім не порушено вимоги ст.40 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності". Вважає позовні вимоги безпідставними та необгрунтованими, просить у позові відмовити.

Підприємець ОСОБА_2 у судовому засіданні 26.10.2017 р. надав усні пояснення, згідно яких позов не визнав. Зазначив, що йому не було відомо про те, що він повинен укласти договір пайової участі із Зарічненською селищною радою та сплатити відповідний пайовий внесок до місцевого бюджету. Просив у задоволенні позову відмовити.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників органу прокуратури та відповідача, повно та об'єктивно оцінивши всі обставини справи в їх сукупності, господарський суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню повністю. При цьому суд виходив з такого.

Судом встановлено, що згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 22.08.2017 р. ОСОБА_2 зареєстрований як фізична особа - суб'єкт підприємницької діяльності 21.02.2011 р. (арк.с.48-51).

Зарічненською селищною радою прийнято рішення №111 від 16.05.2011, яким затверджено «Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури Зарічненської селищної ради» (далі-Порядок).

25 березня 2014 року Зарічненською селищною радою прийнято рішення № 767 «Про затвердження регуляторного акту «Про внесення змін до регуляторного акту «Про пайову участь замовників у розвитку інфраструктури Зарічненської селищної ради» та викладено його в редакції, яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин (арк.с.20-29).

Згідно п. 1.3. Порядку, дія цього Порядку поширюється на всіх замовників будівництва в тому числі реконструкції, добудови, зміни цільового призначення, незалежно від форми власності, що здійснюється на території смт Зарічне, с. Іванчиці та с. Чернин, за винятком замовників, виключених пунктом 1.5. даного Порядку.

За умовами п. 2.3. Порядку, пайова участь у розвитку інфраструктури Зарічненської селищної ради полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва у експлуатацію до селищного бюджету коштів для створення зазначеної інфраструктури, згідно з договором.

10.10.2014 р. Управлінням ДАБІ у Рівненській області зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт №РВ22 на об'єкті «Реконструкція магазину «ІНФОРМАЦІЯ_1» по АДРЕСА_1 (арк.с.31-34).

24 грудня 2014 року Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Рівненській області зареєстровано декларацію №РВ48 про готовність до експлуатації об'єкта «Реконструкція магазину «ІНФОРМАЦІЯ_1», що знаходиться по АДРЕСА_1 Рівненської області, замовником будівництва вказаний ОСОБА_2 (арк.с.35-39).

З метою спонукання замовника будівництва до укладення договору про пайову участь Зарічненською селищною радою надіслано лист № 805 від 29.12.2014 р. підприємцю ОСОБА_2, який містив оферту про укладення вказаного договору, його примірник та розрахунок величини пайової участі (внеску) замовника будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів Зарічненської селищної ради. Згідно вказаного розрахунку сума пайової участі становить 40 187 грн. 11 коп. Отримання даного листа підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (арк.с.43-47).

Однак, відповідач даний лист залишив без відповіді та належного реагування.

За умовами ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» (від 20 травня 1999 року № 687-XIV) під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт.

Судом встановлено, що замовником будівництва (реконструкції) є відповідач.

Відповідно до статті 2 зазначеного Закону під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій.

Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначення будівництва та забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником і на нього поширюється дія Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Частинами 2, 3 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Частиною 9 статті 40 цього Закону визначено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію.

За змістом положень частини 1 статті 40 цього Закону порядок пайової участі у розвитку встановлюють органи місцевого самоврядування.

Як зазначено вище, 25 березня 2014 року Зарічненською селищною радою прийнято рішення № 767 «Про затвердження регуляторного акту «Про внесення змін до регуляторного акту «Про пайову участь замовників у розвитку інфраструктури Зарічненської селищної ради» та викладено його в редакції, яка була чинною на момент виникнення правовідносин. Згідно п. 1.3. Порядку, дія цього Порядку поширюється на всіх замовників будівництва в тому числі реконструкції, добудови, зміни цільового призначення, незалежно від форми власності, що здійснюється на території смт Зарічне, с. Іванчиці та с. Чернин, за винятком замовників, виключених пунктом 1.5. даного Порядку. Відповідно до п. 2.3. Порядку, пайова участь у розвитку інфраструктури Зарічненської селищної ради полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва у експлуатацію до селищного бюджету коштів для створення зазначеної інфраструктури, згідно з договором.

Договір укладається не пізніше, ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладання, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію.

З огляду на викладене, аналіз положень частин 2, 3, 9 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та умов Порядку дає підстави для висновку, що обовязок добровільно ініціювати укладення договору про пайову участь у зазначений строк покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обовязок повязаний зі зверненням замовника до органу місцевого самоврядування.

Не укладення такого договору у вказаний вище період часу, законодавством не визначається правовою підставою звільнення забудовника від обов'язку укласти відповідний договір та від обов'язку сплатити пайовий внесок.

Згідно з декларацією про готовність обєкта до експлуатації за №РВ48 від 24.12.2014 р. зафіксовано факт закінчення будівництва та прийняття в експлуатацію обєкта.

Однак до 24.12.2014 р. відповідач не виконав покладеного на нього законодавством обовязку щодо укладення договору про пайову участь і не звертався до позивача з приводу укладення такого договору.

З огляду на це, ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття обєкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобовязання, яке прямо передбачено чинним законодавством.

При цьому, невиконання такого зобовязання не звільняє замовника будівництва від обовязку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття обєкта будівництва в експлуатацію.

Аналогічна правова позиція вказана у постановах Верховного Суду України від 30.11.2016 справа № 3-1323гс16, від 01.02.2017 справа № 3-1441гс16, які повинні бути враховані при прийнятті даного рішення, відповідно до ст. 82 ГПК України.

Частинами 5, 6 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва обєкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва обєкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва обєкта - для нежитлових будівель та споруд.

У свою чергу, згідно п. 2.6 Порядку, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури Зарічненської селищної ради визначається у відповідності до п. 2.4 і 2.5 Порядку і становить 3% загальної кошторисної вартості реконструкції (в тому числі добудови, зміни цільового призначення) об'єкта - для нежитлових будівель та споруд.

Згідно п. 15 декларації про готовність об'єкта до експлуатації №РВ 48, кошторисна вартість об'єкта будівництва становить 1 221 964,00 грн. Відтак, розмір пайової участі, який мав сплатити відповідач складає 40 187 грн. 11 коп. ( (1 221 964 - 25919) * 3% *1,12= 40187,11 грн., де 1 221 964 грн. - загальна кошторисна вартість будівництва, 25 919 грн. - витрати на придбання земельної ділянки, 3% - відсоток вартості будівництва, що підлягає сплаті, 1,12 - зональний коефіцієнт визначений грошовою оцінкою населеного пункту).

Таким чином, в результаті невиконання свого обовязку щодо укладання договору пайової участі, в порушення вимог ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку, відповідач не сплатив до місцевого бюджету Зарічненської селищної ради кошти в сумі 40 187 грн. 11 коп.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За змістом статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини.

Неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов'язку взяти участь у створенні і розвитку інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення відповідного договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої позивач був позбавлений права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд України у постановах від 22.03.2017 р. справа №3-1553гс16, від 12.07.2017 р. справа №3-729гс17, які повинні бути враховані при прийнятті даного рішення, відповідно до ст.. 82 ГПК України.

Відповідач не уклав договору про пайову участь у розвитку інфраструктури смт Зарічне (зі своєї вини), що свідчить про його бездіяльність (протиправну) у вчиненні передбачених законодавством обов'язкових дій щодо такого звернення та укладення договору, а оскільки договір не укладено, то сума 40 187 грн. 11 коп. (збитки) є упущеною вигодою, яку б позивач міг отримати при укладанні відповідного договору, а тому між вищезазначеною упущеною вигодою (наслідками) та бездіяльністю відповідача є безпосередній причинно-наслідковий звязок.

Згідно статей 43, 47, 33, 38 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності, коли кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а суд, оцінивши подані по справі докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, повинен прийняти рішення за результатами обговорення усіх цих обставин.

Отже, доводи відповідача, що викладені у письмовому відзиві та усних поясненнях, спростовуються наведеними вище правовими нормами та матеріалами справи, тому не приймаються судом до уваги.

Натомість, позовні вимоги керівника Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Зарічненської селищної ради до відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення 40187 грн. 11 коп. збитків у формі упущеної вигоди, підтверджуються матеріалами справи, ґрунтуються на законі, тому підлягають задоволенню повністю.

На відповідача покладаються судові витрати на підставі частини другої ст. 49 ГПК України, внаслідок його неправильних дій - доведення спору до господарського суду.

Керуючись ст.ст. 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задоволити.

2. Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь Зарічненської селищної ради (34000, Рівненська область, смт Зарічне, вул.Фестивальна, 22, ) - 40 187 грн. 11 коп. упущеної вигоди.

3. Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь Прокуратури Рівненської області (33028, м.Рівне вул.16 Липня,52, р/р 5371, МФО 820172, ЗКПО 02910077, Банк: Державна казначейська служба України, м. Київ, КЕКВ - 2800) - 1600 грн. 00 коп. витрат по сплаті судового збору.

4. Наказ видати після набрання рішенням суду законної сили.

Повне рішення складено та підписано "26" жовтня 2017 року.

Суддя Бережнюк В.В.