КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2017 р. Справа№ 910/4289/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Чорної Л.В.

суддів: Разіної Т.І.

Яковлєва М.Л.

при секретарі судового засідання Громак В.О.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання

розглянувши апеляційні скарги Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Заступника прокурора міста Києва

на рішення Господарського суду міста Києва від 20.06.2017р.

по справі №910/4289/17 (суддя - Мандриченко О.В.)

за позовом Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «АПЛ-ГРУП»

про зобов'язання укласти договір

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 20.06.2017р. по справі №910/4289/17 відмовлено у задоволенні позову.

Не погодившись із вказаним рішенням, Заступник прокурора міста Києва звернувся до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 20.06.2017р. у справі №910/4289/17 та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду 31.07.2017р. відновлено Заступнику прокурора міста Києва строк на подання апеляційної скарги, апеляційну скаргу прийнято до провадження.

Також, не погодившись із вказаним рішенням, Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 20.06.2017р. у справі №910/4289/17 та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду 31.07.2017р. відновлено Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) строк на подання апеляційної скарги, апеляційну скаргу прийнято до провадження.

Розпорядженням №09-53/3297/17 від 21.08.2017р. призначено повторний автоматизований розподіл справи у зв'язку з перебуванням судді Тищенко О.В. у відпустці.

Відповідно до протоколу автоматичної зміни складу суддів від 11.10.2017р., в зв'язку з перебуванням судді Разіної Т.І. у відпустці, який не є головуючим суддею, сформовано новий склад колегії суддів, головуючий суддя Чорна Л.В. судді: Разіна Т.І., Яковлєв М.Л.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 21.08.2017р. апеляційну скаргу Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Господарського суду міста Києва від 20.06.2017р. по справі №910/4289/17 прийнято до провадження у визначеному складі колегії суддів.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 21.08.2017р. апеляційну скаргу Заступника прокурора міста Києва на рішення Господарського суду міста Києва від 20.06.2017р. по справі №910/4289/17 прийнято до провадження у визначеному складі колегії суддів.

Відповідно до п. 9-2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.05.2011р. № 7 «Про деякі питання практики застосування розділу XII Господарського процесуального кодексу України» у разі зміни складу суду апеляційної інстанції розгляд ним справи починається заново, а отже, спочатку починається й визначений статтею 102 ГПК строк розгляду апеляційної скарги.

Строк розгляду справи продовжувався за клопотанням відповідача в порядку ст. 69 Господарського процесуального кодексу України.

Товариство з обмеженою відповідальністю «АПЛ-ГРУП» заперечує проти апеляційних скарг, посилаючись на укладення спірного договору.

19.09.2017р., 17.10.2017р. та 24.10.2017р. у судових засіданнях оголошувалась перерва. Відповідно до ч. 3 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України суддя має право оголосити перерву в засіданні в межах встановленого строку вирішення спору з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Товариством з обмеженою відповідальністю «АПЛ-ГРУП» заявлено клопотання про припинення провадження у справі №910/4289/17 відповідно до п.п. 1-1 ч. 1 ст. 80 Господарського кодексу України, за відсутності предмета спору, оскільки договір пайової участі між сторонами укладено.

Представники апелянтів просять скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 20.06.2017р. по справі №910/4289/17 та припинити провадження у справі.

Відповідно до ст. 99 Господарського процесуального кодексу України в апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених у цьому розділі. Апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами, наданими суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 2 ст. 101 Господарського процесуального кодексу України апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються доводи та заперечення сторін, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, апеляційний господарський суд встановив наступне.

28.09.2006р. III сесією V скликання Київської міської ради прийнято рішення №92/149 «Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю «АПЛ-ГРУП» земельної ділянки для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського обслуговування та підземним паркінгом у пров. Ярославському, 1/3 (літ. Л) у Подільському районі м. Києва» яким вирішено: затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки Товариству для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського обслуговування та підземним паркінгом у пров. Ярославському, 1/3 (літ. Л) у Подільському районі м. Києва; передати Товариству, за умови виконання пункту 3 Рішення №92/149, у довгострокову оренду на 10 років земельну ділянку площею 0,17га для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського обслуговування та підземним паркінгом у пров. Ярославському, 1/3 (літ. Л) у Подільському районі м. Києва за рахунок міських земель, не наданих у власність чи користування; Товариству, зокрема, вирішити питання пайової участі до початку будівництва відповідно до рішення IV сесії XXIV скликання Київської міської ради від 27.02.2003р. №271/431 «Про пайову участь (внески) інвесторів (забудовників) у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва» (із змінами та доповненнями, внесеними рішеннями Київської міської ради від 12.02.2004р. №14/1223, від 28.12.2004р. №1051/2461 та від 27.12.2005р. №622/3083).

Згідно п. 4.1. Порядку замовник, який здійснює або має намір здійснити нове будівництво або реконструкцію об'єктів (у разі збільшення загальної площі об'єкта), зобов'язаний до прийняття об'єкта в експлуатацію взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Києва, крім випадків, передбачених законодавством та цим Порядком.

Залучення замовників до пайової участі відбувається на підставі договору про пайову участь замовника у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, укладеного між виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією) в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та замовником.

Підпунктом 5.1.1 пункту 5.1 Порядку передбачено, що підставою для розрахунку розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту є звернення замовника до Департаменту про укладення договору про пайову участь. Таке звернення подається щодо кожного об'єкта будівництва окремо.

Судом встановлено, 22.10.2008р. відповідачем отримано дозвіл №0853-Пд/Т із будівництва житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського обслуговування та підземним паркінгом.

Згідно з Сертифікатом №ІУ 44 від 20.01.2015р. прийнято в експлуатацію житловий будинок з вбудованими приміщеннями громадського обслуговування та підземним паркінгом у провулку Ярославському, 1/3 у Подільському районі м. Києва. (лист Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 28.02.2017р. №40-303-14/1709).

Листом від 13.02.2017р. №050/08-1117 Департамент економіки та інвестицій повідомив Прокуратуру міста Києва про те, що договори пайової участі з юридичними/фізичними особами у зв'язку з будівництвом житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського обслуговування та підземним паркінгом по провулку Ярославському, 1/3 (літера Л) у Подільському районі м. Києва не укладалися, пайові кошти на створення і розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва до міського бюджету не перераховувалися, довідки про виконання умов пайової участі не надавались. /а.с. 12/.

Відповідно до частини 3 статті 179 Господарського Кодексу України, укладення господарського договору є обов'язковим для сторін, якщо, зокрема, існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості укладення договору для певних категорій суб'єктів господарювання або органів місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 3 ст. 184 Господарського кодексу України укладення господарських договорів на основі примірних і типових договорів повинно здійснюватися з додержанням умов, передбачених статтею 179 цього Кодексу, не інакше як шляхом викладення договору у вигляді єдиного документа, оформленого згідно з вимогами статті 181 цього Кодексу та відповідно до правил, встановлених нормативно-правовими актами щодо застосування примірного або типового договору.

Відповідно до п. 1 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Відповідно до п. 9 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Відмовляючи у позову, суд першої інстанції дійшов висновку щодо спливу строку на укладення спірного договору.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів Київського апеляційного господарського суду погодитись не може, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт.

Відповідно до ст. 1 зазначеного Закону замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 40 Закону України «про регулювання містобудівної діяльності» замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Ч. 9 ст. 40 Закону України «про регулювання містобудівної діяльності» визначено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь - не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

За змістом ч. 1 ст. 40 Закону України «про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Аналіз положень частин 2, 3, 9 ст. 40 Закону України «про регулювання містобудівної діяльності» дає підстави для висновку, що обов'язок ініціювати укладення договору про пайову участь покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обов'язок пов'язаний зі зверненням замовника до органу місцевого самоврядування.

Визначений ч. 9 ст. 40 Закону України «про регулювання містобудівної діяльності» і пунктом 2.8 Порядку строк (15 робочих днів, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію) встановлено для укладення договору про пайову участь після добровільного виконання стороною цього обов'язку і звернення замовника будівництва до органу місцевого самоврядування з метою укладення такого договору.

Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об'єкта нерухомого майна в експлуатацію є порушенням зобов'язання, прямо передбаченого чинним законодавством.

Невиконання такого зобов'язання не звільняє замовника будівництва від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

За таких обставин, рішення Господарського суду міста Києва від 20.06.2017р. у справі №910/4289/17 підлягає скасуванню.

Відповідно до п.п. 1-1 п. 1 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України господарський суд припиняє провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

19.07.2017р. між Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Товариством з обмеженою відповідальністю «АПЛ-ГРУП» (замовник) укладено договір №256 пайової участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, предметом якого є сплата замовником пайової участі (внесків) на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва у зв'язку із новим будівництвом.

Відповідно до ст. 99 Господарського процесуального кодексу України в апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених у цьому розділі.

Апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами, наданими суду першої інстанції.

Положення розділів I - XI ГПК мають загальний характер і можуть застосовуватись апеляційним судом з урахуванням конкретних обставин, оскільки під час розгляду справи в апеляційній інстанції суд відповідно до частини першої статті 101 ГПК повторно розглядає справу та згідно із статтею 103 ГПК має право скасувати рішення повністю або частково і прийняти нове рішення.

Апеляційне провадження у справі може бути припинено з підстав, зазначених у пунктах 1 (у тому числі якщо буде встановлено, що особа, яка подала апеляційну скаргу, не мала права на таке подання) і 6 частини першої статті 80 ГПК.

Апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі (частина друга статті 101 ГПК).

Повноваження апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції вичерпно визначено статтею 103 ГПК, яка не передбачає можливості передачі справи, на новий розгляд до суду першої інстанції. Таке право надано апеляційній Інстанції лише у разі скасування ухвал, зазначених у частині сьомій статті 106 ГПК.

Отже, якщо у процесі перегляду справи апеляційним господарським судом буде встановлено, що суд першої інстанції, приймаючи процесуальний акт, неправомірно відмовив у задоволенні частини позовних вимог, або припинив провадження чи залишив без розгляду позов у певній частині, або ж не розглянув одну чи кілька заявлених вимог, у тому числі в зв'язку з неправомірною відмовою в прийнятті зустрічної позовної заяви тощо, суд апеляційної інстанції повинен самостійно усунути відповідне порушення. Він не вправі передавати справу на новий розгляд до господарського суду першої інстанції.

Враховуючи укладення договору №256 пайової участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, провадження у даній справі підлягає припиненню.

Апеляційні скарги Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Заступника прокурора міста Києва підлягають задоволенню, рішення Господарського суду міста Києва від 20.06.2017р. у справі №910/4289/17 - скасуванню. Провадження у справі №910/4289/17 підлягає припиненню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 99, 101 - 105 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційні скарги Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Заступника прокурора міста Києва задовольнити. Рішення Господарського суду міста Києва від 20.06.2017р. у справі №910/4289/17 скасувати. Провадження у справі №910/4289/17 припинити.

2. Матеріали справи №910/4289/17 повернути до місцевого господарського суду.

3. Копію постанови надіслати сторонам у справі.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена до Вищого господарського суду України протягом двадцяти днів з дня її прийняття.

Головуючий суддя Л.В. Чорна

Судді Т.І. Разіна

М.Л. Яковлєв