РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.10.2017Справа №910/8044/17

За позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ"
до Публічного акціонерного товариства "Київенерго"
прозобов'язання виконати умови договору та стягнення збитків,
Суддя Борисенко І.І.

Представники сторін:

від позивача - не з'явився;

від відповідача - Зубченко Н.Ю., за довіреністю; Гуляєв С.В., за довіреністю.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Позивач звернувся до суду з позовом про зобов'язання відповідача виконати умови договору від 28.10.2015 №1291-15 з надання послуг щодо передавання електричної енергії на адресу ПАТ «Київхліб», а саме:

- підписати та передати повідомлення на заявлений обсяг купівлі електричної енергії та додатки за №1-6 до договору №1291-15 від 28.10.2015 на адресу ТОВ «Енергум»;

- поставити на вказаних документах відбитки печатки ПАТ «Київенерго»;

- здійснити інші дії, скеровані на переключення витоку електричної енергії з ПАТ «Київенерго» на ТОВ «Енергум».

Також, позивач просив стягнути з відповідача збитки у вигляді не отриманого доходу в розмірі 596 055,30 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем своїх зобов'язань за договором від 28.10.2015 №1291-15, а саме позивач вказує, що ПАТ "КИЇВЕНЕРГО", зловживаючи своїм монопольним становищем, не виконує умови вищевказаного договору та не надає ТОВ «ЕНЕРГУМ» послуги з передавання електричної енергії місцевими (локальними) електромережами до споживачів, у зв'язку з чим позивачем були також понесені збитки у вигляді не отриманого доходу в розмірі 596 055,30 грн.

Відповідач проти позову заперечив повністю з підстав його необґрунтованості та безпідставності. Зокрема зазначив, що непогодження ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» документів, необхідних ТОВ «ЕНЕРГУМ» для постачання електроенергії на території міста Києва, пов'язано виключно з невиконанням ТОВ «ЕНЕРГУМ» вимог чинного законодавства України та умов укладеного Договору.

Розглянувши надані учасниками судового процесу документи і матеріали, заслухавши пояснення представника відповідача, з'ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти позову, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

28.10.2015 між Публічним акціонерним товариством «КИЇВЕНЕРГО» (надалі - Товариство) і Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГУМ» (надалі - ПНТ) було укладено договір про передачу електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами між постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом та Публічним акціонерним товариством «Київенерго» (надалі - Договір №1291-15 від 28.10.2015).

За умовами даного Договору ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» зобов'язується передавати електричну енергію, куповану Позивачем на Оптовому ринку електричної енергії (надалі - ОРЕ) або власного виробництва місцевими локальними електричними мережами до споживачів ТОВ «Енергум», зазначених у переліку Споживачів, як отримують електроенергію від ПНТ (Додаток №1, який є не від'ємною частиною цього договору) з використанням системи АСКОЕ, яка має відповідати певним технічним вимогам для роботи в Енергоринку.

13.03.2015 між Позивачем та Державним підприємством "Енергоринок" було укладено Договір №11193/01, предметом якого є купівля-продаж електричної енергії за нерегульованим тарифом з її оптового постачання на адресу відповідних покупців.

Як встановлено судом, 06.07.2015 між Позивачем та ПАТ «Київхліб» було укладено Договір купівлі-продажу електроенергії №К-07/1, також, 29.06.2016 між Позивачем та ПАТ «Київхліб» укладено договір купівлі-продажу електроенергії №К-05/16, відповідно до предмету яких за цим договором продавець зобов'язується продавати активну електричну енергію, а Покупець зобов'язується приймати та оплачувати електричну енергію, на умовах і в терміни, передбачені цим Договором, додатками та додатковими угодами до нього та чинними законодавчими та нормативними актами.

Відповідно до приписів п. 3.2. Договору №1291-15 від 28.10.2015, Споживач (Позивач) (чи ПНТ за дорученням споживача) письмово повідомляє Товариство (Відповідача) про призупинення дії договору про постачання електричної енергії не пізніше ніж за 10 днів до початку дії договору про купівлю-продаж енергії та остаточно розраховується з нею.

Відповідно до п. 6.2. Договору №1291-15 від 28.10.2015 відповідач зобов'язується, зокрема: не протидіяти Позивачу у постачанні електричної енергії споживачам; забезпечити при виконанні ПНТ умов цього Договору передачу електроенергії, що належить ПНТ, до споживачів згідно з Додатком 1, які уклали договори купівлі-продажу електроенергії з ПНТ.

Обов'язки позивача визначені п. 6.3 Договору №1291-15 від 28.10.2015.

Відповідно до п. 10.1 Договору від 28.10.2015 №1291-15 договір набуває чинності з дати його підписання сторонами і діє до 31.12.2016 року.

Укладання договору №1291-15 від 28.10.2015, у зв'язку з його специфікою, регулюється зокрема Порядком доступу постачальників електричної енергії за нерегульованим тарифом до місцевих (локальних) електричних мереж, що є затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України 29.10.2010 №1421 та зареєстрованою у Міністерстві юстиції України 18 листопада 2010 за №1146/18441.

У відповідності до вказаного Порядку доступу від 29.10.2010 за № 1421, зокрема пунктом 5 визначено, що для укладення договору про передачу електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами між постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом та електропередавальною організацією постачальник електричної енергії за нерегульованим тарифом має надати відповідній електропередавальній організації такі документи: заяву щодо укладення договору про передачу електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами із зазначенням місцезнаходження та банківських реквізитів заявника; довідку про наявність у постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом укладеного договору (укладених договорів) про купівлю-продаж електричної енергії із споживачем (споживачами), у тому числі з відкладальною обставиною, та/або довідку про наявність у постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом власних об'єктів споживання електричної енергії на території здійснення ліцензованої діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами електропередавальної організації; копію ліцензії на право здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за нерегульованим тарифом; копію ліцензії на право здійснення підприємницької діяльності з виробництва електричної енергії (у разі передачі електричної енергії власного виробництва, крім випадків, коли відповідно до законодавства України суб'єктам господарювання дозволяється здійснювати діяльність з виробництва електричної енергії без ліцензії); копію належним чином оформленої довіреності на право укладати договори особі, яка уповноважена підписувати договори.

Так, на виконання зобов'язань, передбачених пп. 1) п. 6.3 вказаного Договору та приписів пунктів 12 та 15 вказаного Порядку доступу від 29.10.2010 за № 1421, Позивач надав на адресу Відповідача 27.11.2015 повідомлення на заявлений обсяг купівлі електричної енергії постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом на Оптовому ринку електричної енергії України та додатки до нього, повідомлення на заявлений обсяг власного виробництва електричної енергії, довідки про стан обліку електроенергії у споживачів або постачальника (надалі - повідомлення та довідки).

Відповідно до п. 13 Порядку доступу постачальників електричної енергії за нерегульованим тарифом до місцевих (локальних) електричних мереж, що є затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України 29.10.2010 №1421, повідомлення та довідки розглядаються, підписуються електропередавальною організацією (тобто Відповідачем) та передаються постачальнику електричної енергії за нерегульованим тарифом (Позивачу) (або повертаються постачальнику електричної енергії за нерегульованим тарифом із зауваженнями) протягом трьох робочих днів з дня їх отримання.

Як встановлено судом, відповідач не погоджує повідомлення на замовлений обсяг купівлі електричної енергії. Так, у своїх запереченнях, викладених зокрема в листах №№42АУ/141ОРЕ/7443 від 18.08.2015, 42АУ/91ПЗ/10049 від 29.10.2015, 42АУ/1410РЕ/11747 від 10.12.2015, 42АУ/91ПЗ/12389 від 24.12.2015, 42АУ/91ПЗ/247 від 14.01.2016, 421АУ/91ПЗ/1286 від 05.02.2016 посилається на те що позивачем не надано відповідачу всі документи, встановлені в п. 5 Порядку доступу постачальників електричної енергії за нерегульованим тарифом до місцевих (локальних) електричних мереж, затвердженого постановою НКРЕ від 29.10.2010 №1421, у зв'язку з чим, відповідно до абз.2 п.7 Порядку такі документи не були розглянуті ПАТ «Київенерго».

Зокрема, у листі №42АУ/1410РЕ/11747 від 10.12.2015 відповідач просив надати копію Свідоцтва про державну метрологічну атестацію АСКОЕ та копію акта прийняття АСКОЕ в промислову експлуатацію.

У листі №42АУ/91ПЗ/247 від 14.01.2016 відповідач зазначив, що документи, надані ТОВ «ЕНЕРГУМ», а саме Свідоцтво про державну метрологічну атестацію від 12.06.2012 № С8.244-2012 та Акт введення в промислову експлуатацію АСКОЕ від 09.10.2013 підтверджують існування лише одного GSM-каналу зв'язку. У зв'язку з цим ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» повернув без погодження Повідомлення ТОВ «ЕНЕРГУМ» на заявлений обсяг купівлі електричної енергії на ОРЕ від 04.01.2016 №1 з додатком та Довідку про стан обліку електроенергії у споживача, а також просив привести АСКОЕ споживача у відповідність до вимог Концепції побудови автоматизованих систем обліку електроенергії в умовах енергоринку.

Спір виник у зв'язку з тим, що на думку позивача ПАТ «Київенерго» в порушення умов договору №1291-15 від 28.10.2015 та вимог чинного законодавства не погоджує документи, необхідні ТОВ «Енергум» для постачання електроенергії на адресу споживача.

По суті розгляду справи судом враховано, що в галузі електроенергетики України функціонує два ринки: Оптовий ринок електричної енергії; Роздрібний ринок електричної енергії.

Оптовий ринок електричної енергії стосується взаємовідносин, які виникають в процесі продажу електричної енергії між виробниками електричної енергії (ТЕЦ, ТЕС, АЕС, гідроелектростанції, вітрові станції) в ДП «Енергоринок», та наступної купівлі електричної енергії енергопостачальними компаніями (обленерго та постачальниками за нерегульованим тарифом) у ДП «Енергоринок».

Діяльність оптового ринку регулюється наступними актами: Закон України «Про електроенергетику», «Про засади функціонування ринку електричної енергії України», «Про природні монополії»; Умови та Правила здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за нерегульованим тарифом, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 12 серпня 1996 року № 36; Умови та Правила здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 13.06.1996 № 15/1; Умови та Правила здійснення підприємницької діяльності з виробництва електричної енергії, затверджених постановою НКРЕ від 08.02.1996 № 3; Умови та Правила здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами, затверджених постановою НКРЕ від 11.10.1996 № 152; Умови та Правила здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами, затверджених постановою НКРЕ від 13.06.1996 № 15; ГКД 34.20.507-2003 «Правила. Технічна експлуатація електричних станцій і мереж», інших нормативно-правових актів та нормативно-технічних документів; ДЧОРЕ (Договір між членами оптового ринку електричної енергії) з додатками.

Робота енергетичної галузі в умовах функціонування енергоринку висуває підвищені вимоги до системи обліку, а саме до рівня її автоматизації, точності, надійності та цілісності.

Відповідно вказані технічні вимоги до приладів обліку та АСКОЕ, що застосовуються на Оптовому ринку електричної енергії, встановлено:

- додатком 10 до ДЧОРЕ «Інструкція про порядок комерційного обліку електричної енергії»;

- Концепцією побудови автоматизованих систем обліку електроенергії в умовах енергоринку, затвердженої спільним Наказом від 17 квітня 2000 року N 32/28/28/276/75/54 Міністерство палива та енергетики України, Національної комісія регулювання електроенергетики України, Державного комітет України з енергозбереження, Державного комітету стандартизації, метрології та сертифікації України Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України, Державного комітету промислової політики України (надалі - Концепція);

- Порядком реєстрації автоматизованих систем комерційного обліку електричної енергії на оптовому ринку електричної енергії України, затвердженим постановою НКРЕ від 31 березня 2016 року N514.

ACKOE - це автоматизована система комерційного обліку електричної енергії, яка застосовується сторонами Договору для збору та обробки даних щодо купівлі-продажу електричної енергії в процесі виконання даного договору.

Всі АСКОЕ, які використовуються для формування та надання Головному оператору даних комерційного обліку (функції якого виконує ДП «Енергоринок») для подальшого використання в розрахунках платежів на ОРЕ України, повинні бути внесені до Реєстру АСКОЕ Головного оператора (зареєстровані) (п. 6.3. Порядку реєстрації АСКОЕ).

Згідно з Додатком 3 цього ж порядку встановлено перелік документів, необхідних для реєстрації АСКОЕ на ОРЕ України, а саме: заява про реєстрацію АСКОЕ на ОРЕ України; Акт впровадження АСКОЕ в промислову (постійну) експлуатацію; Технічні характеристики вимірювальних комплексів електроенергії, встановлених в точках комерційного обліку в друкованому та електронному вигляді (додаток 4); Положення про Оператора АСКОЕ; Порядок взаємодії суб'єкта ОРЕ з суміжними суб'єктами при зборі, формуванні та обміні погодинних даних обліку; Свідоцтво органів Держспожнвстандарту про метрологічну повірку (атестацію) АСКОЕ або вимірювальних комплексів у її складі; Паспорти-протоколи власних вимірювальних комплексів надаються в паперових носіях та рекомендовано завантажити через сайт ДП "Енергоринок"; Наказ на впровадження АСКОЕ в промислову (постійну) експлуатацію; Документ про призначення Оператора АСКОЕ; Акт перевірки готовності АСКОЕ суб'єкта ОРЕ до формування даних для розрахунків.

Враховуючи викладене вище, у правовідносинах ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» з ТОВ «Енергум» йдеться про застосування системи АСКОЕ для розрахунків між членами Оптового ринку електричної енергії. Крім того, ТОВ «Енергум» як суб'єкт оптового ринку електричної енергії, погодилося з вимогою другого каналу зв'язку, підписавши з ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» відповідний договір з такою вимогою (п. 4.2. Договору).

Відповідно до Частини 2 Концепції побудови АСКОЕ в умовах енергоринку - «Технічні вимоги до автоматизованих систем комерційного обліку електроенергії на об'єктах енергетики та промисловості» п.5.5 МПД (мережа передачі даних) повинна мати резервні канали зв'язку і забезпечувати їх автоматичну маршрутизацію.

Отже, якщо АСКОЕ споживача застосовується для комерційних розрахунків на ОРЕ, а саме для визначання вартості електричної енергії, купленої ТОВ «Енергум» у ДП «Енергоринок», то відповідно для неї розповсюджується всі додаткові технічні вимоги Оптового ринку електричної енергії.

Згідно з п.п.2 п. 6.2 Договору ПАТ «Київенерго» взяло на себе обов'язок забезпечитипри виконанні ПНТ умов цього Договору передачу електроенергії, що належить ПНТ, до споживачів згідно з Додатком №1, які уклали договори купівлі-продажу з ПНТ.

Відповідно до п. 4.2 Договору №1291-15 від 28.10.2015 комерційний облік переданої та спожитої споживачем ПНТ електричної енергії здійснюється на підставі даних, встановлених за допомогою АСКОЕ. Перелік розрахункових точок обліку наведено у Додатку №4, що є невід'ємною частиною цього Договору. АСКОЕ споживача має охоплювати всі розрахункові точки обліку електроенергії, бути метрологічно атестованою, прийнятою у промислову експлуатацію та відповідати вимогам:

- концепції побудови автоматизованих систем обліку електроенергії в умовах енергоринку, затвердженій спільним Наказом Міністерства палива та енергетики України, Національної комісії регулювання ектроенергетики України, Державного комітету України з енергозбереження, Державного комітету стандартизації, метрології та сертифікації України, Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України, Державного комітету промислової політики України від 17.04.2000 №32/28/28/276/75/54;

- технічних вимог до автоматизованої системи комерційного обліку оптового ринку електричної енергії України;

- інструкції про порядок комерційного обліку електричної енергії;

- ДСТУ 2681-94 та іншим нормативним вимогам.

Відповідно до п. 5.5 частини 2 «Технічні вимоги до автоматизованих систем комерційного обліку електроенергії на об'єктах енергетики та промисловості» згаданого наказу мережа передачі даних повинна мати резервні канали зв'язку.

Пунктом 2.1.1 Концепції визначено, що на рівні «Промислове підприємство - Обленерго» передбачено два канали зв'язку.

Таким чином, якщо точка обліку електричної енергії використовується для здійснення взаєморозрахунків між учасниками Оптового ринку електроенергії України (в даному випадку такими учасниками стають ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», ТОВ «ЕНЕРГУМ» та ДП «Енергоринок»), то для неї стають обов'язковими вимоги Концепції. Надійність передачі даних є запорукою збалансованої і безпечної роботи всієї енергетичної системи України.

Натомість, документи, надані ТОВ «ЕНЕРГУМ», а саме Свідоцтво про державну метрологічну атестацію АСКОЕ від 12.06.2012 № С8.244-2012 та Акт введення в промислову експлуатацію АСКОЕ від 09.10.2013 підтверджують існування лише одного GSM-каналу зв'язку.

Відтак, за висновком суду ТОВ «ЕНЕРГУМ» не надано відповідачу на розгляд усіх документів передбачених як вимогами чинного законодавства України так і умовами договору від 28.10.2015 №1291-15.

При цьому, ТОВ «ЕНЕРГУМ» у листі від 29.01.2016 №01/29/1 вказує на існування двох каналів зв'язку.

Однак у відповідь на цей лист ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» в листі від 05.02.2016 №42АУ/91ПЗ/1286 вказує, що посилання ТОВ «ЕНЕРГУМ» на локальний канал передачі даних до автоматизованого робочого місця (АРМ) споживача в якості резервного каналу даних для зв'язку між АСКОЕ споживача та електропередавальною організацією є некоректним, оскільки це канал передачі даних саме до АРМ споживача, а не до ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Таким чином, ПАТ «Київенерго» встановлено тільки один канал зв'язку між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та АСКОЕ ПАТ «КИЇВХЛІБ» «Хлібокомбінат № 11».

У зв'язку з цим, ПАТ «Київенерго» правомірно визначено, що АСКОЕ споживача не відповідає вимогам Концепції побудови автоматизованих систем обліку електроенергії в умовах енергоринку.

Відповідно до п.п.4 п. 5.1. Договору від 28.10.2015 №1291-15 у разі невідповідності розрахункових способів обліку споживача вимогам встановленим пунктами 4.1-4.4 Договору, ПАТ «Київенерго» має право відмовити ТОВ «Енергум» у погодженні повідомлення на заявлений обсяг купівлі електричної енергії на ОРЕ.

Виходячи з викладеного вище, ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» правомірно відповідно до положень п. 4.2, пп. 4 п. 5.1 Договору №1291-15 від 28.10.2015 повернуло без погодження повідомлення ТОВ «Енергум» на заявлений обсяг купівлі електричної енергії на ОРЕ через невідповідність системи АСКОЕ встановленим вимогам та додатки за №1-6 до Договору №1291-15 від 28.10.2015, а також довідку про стан обліку електроенергії у споживача, оскільки зазначені прилади не відповідають вимогам законодавства щодо роботи на оптовому ринку електроенергії України.

Відтак, за встановлених обставин справи, у задоволенні вимоги про зобов'язання відповідача виконати умови договору від 28.10.2015 №1291-15 з надання послуг щодо передавання електричної енергії на адресу ПАТ «Київхліб», а саме: підписати та передати повідомлення на заявлений обсяг купівлі електричної енергії та додатки за №1-6 до договору №1291-15 від 28.10.2015 на адресу ТОВ «Енергум»; поставити на вказаних документах відбитки печатки ПАТ «Київенерго»; здійснити інші дії, скеровані на переключення витоку електричної енергії з ПАТ «Київенерго» на ТОВ «Енергум», суд відмовляє у зв'язку з необґрунтованістю.

Щодо вимоги про стягнення з відповідача збитків в розмірі 596 055,30 грн.

Вказана вимога обґрунтована позивачем з посиланням на те, що внаслідок неправомірних дій ПАТ «Київенерго» стосовно не надання послуг з постачання електроенергії позивача на адресу споживача, починаючи з моменту укладання відповідного правочину позивач несе матеріальні збитки у вигляді не отриманого доходу, в розмірі сумі 596 055,30 грн.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання належне виконання).

Відповідно до статті 611 Цивільного кодексу України правові наслідки порушення зобов'язання у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до ст. 218 ГК підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Учасник господарських відносин відповідає за порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

Правопорушенням у сфері господарювання є протиправні дії або бездіяльність учасника господарських відносин, які можуть полягати у порушенні господарського зобов'язання або правил здійснення господарської діяльності.

Господарське правопорушення складається з таких елементів: факт господарського правопорушення; шкода, завдана правопорушенням; причинний зв'язок між протиправною поведінкою порушника і завданою шкодою, вина правопорушника.

Частиною 1 статті 224 ГК України передбачено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною (частина 2 статті 224 ГК України).

Відповідно до частин 1, 2 статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Тобто, притягнення до цивільно-правової відповідальності можливо лише при наявності певних, передбачених законом умов. Їх сукупність утворює склад цивільного правопорушення, який і є підставою цивільно-правової відповідальності. Застосування відповідальності у вигляді відшкодування збитків можливе за наявності повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Статтею 34 ГПК України передбачено, що господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Проте, позивачем належними засобами доказування не доведено суду факту вчинення відповідачем господарського правопорушення.

Так, зауваження зроблені ПАТ «Київенерго» до системи АСКОЕ є обґрунтованими, такими, що відповідають вимогам чинного законодавства України.

Враховуючи вищевикладене, суду не доведено факту порушення відповідачем зобов'язань за договором від 28.10.2015 №1291-15, на які посилається позивач, у зв'язку з чим суду не доведено протиправної поведінки відповідача.

З огляду на відсутність в діях ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» складу господарського правопорушення, відсутні підстави для застосування господарської відповідальності, а саме відшкодування збитків, в зв'язку з чим суд також відмовляє у задоволенні вказаної позовної вимоги.

Згідно зі статтею 33 ГПК України обов'язок доказування тих обставин, на які посилається сторона як на підставу своїх вимог і заперечень, покладається на цю сторону.

Витрати по оплаті судового збору згідно ст. 49 ГПК України у зв'язку з відмовою в позові покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 49, 82-85 ГПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 85 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку та в строки, встановлені ст. 93 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено: 25.10.2017

Суддя І.І. Борисенко