ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2017 року Справа № 925/1490/16
Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

Полякова Б.М., - головуючого (доповідач у справі),
Коваленка В.М.,
Погребняка В.Я.,
розглянувши касаційні скарги 1. Фонду державного майна України; 2. публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго"
на постановувід 18.05.2017 Київського апеляційного господарського суду
у справі№ 925/1490/16 господарського суду Черкаської області
за позовомгр. ОСОБА_4, м. Луганськ
до публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго"
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Фонд державного майна України
провизнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів
в судовому засіданні взяли участь представники:

Фонду державного майна України ПАТ "Черкасиобленерго" ОСОБА_4Попов Д.С., довір.; Беспалова К.А., довір.; Шевченко А.О., посв. адвоката

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2016 року гр. ОСОБА_4 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" (далі - відповідач) про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів відповідача, оформлених протоколом № 1 від 10-11.10.2016. Позов мотивований порушенням порядку скликання зборів акціонерів; відсутністю у представника одного з акціонерів відповідача - Фонду державного майна України повноважень на голосування на спірних зборах акціонерів; рішення про розподіл прибутку прийнято акціонерами у порушення вимог Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (у редакції, чинній до 19.01.2013, далі - Закон про банкрутство) та заборони на виплату дивідендів, накладеної ухвалою суду справі про банкрутство.

Рішенням господарського суду Черкаської області від 15.02.2017 у справі № 925/1490/16 (суддя Дорошенко М.В.) в позові відмовлено. Суд першої інстанції виходив з того, що спірні збори акціонерів скликані та проведені з дотриманням норм чинного законодавства, а представники відповідача самостійно голосували на них в межах повноважень, наданих ст. 11 Закону України "Про управління об'єктами державної власності", норми якого мають вищу юридичну силу ніж підзаконний нормативний акт - постанова Кабінету Міністрів України від 30.10.2014 № 678, на яку посилається позивач. Рішеннями зборів акціонерів відповідача також не порушено і встановленої Законом про банкрутство та судом у справі про банкрутство заборони на виплату дивідендів, оскільки акціонерами прийнято рішення лише про розподіл річного прибутку, а не виплату дивідендів.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 18.05.2017 (судді: Агрикова О.В. - головуючий, Чорногуз М.Г., Мальченко А.О.) вказане рішення скасовано, прийнято нове рішення, яким позов задоволено. Визнано недійсними рішення загальних зборів акціонерів ПАТ "Черкасиобленерго", оформлені протоколом № 1 від 10-11.10.2016.

Постанова мотивована: порушенням порядку скликання спірних зборів акціонерів, яке полягало у не затвердженні відповідачем проекту порядку денного зборів; голосуванням представниками відповідача на спірних зборах без належних повноважень, оскільки у порушення п. 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.10.2014 № 678 відповідне завдання на голосування не було затверджено Кабінетом Міністрів України; порушенням встановленої Законом про банкрутство та судом у справі про банкрутство відповідача заборони на виплату дивідендів акціонерам останнього.

Не погоджуючись із постановою апеляційного господарського суду, відповідач та Фонд державного майна України (далі - ФДМУ) звернулися до Вищого господарського суду України з касаційними скаргами, в яких просять її скасувати, рішення від 15.02.2017 залишити без змін.

Касаційні скарги мотивовані порушенням судом норм матеріального і процесуального права, а саме ст. 13 Закону про банкрутство, ст. 11 Закону України "Про управління об'єктами державної власності", ст. 37 "Про акціонерні товариства". Скаржники зазначають про дотримання встановленого чинним законодавством порядку скликання спірних зборів акціонерів, наявності у представників відповідача повноважень на голосування на них, а також відсутність порушень норм Закону про банкрутство при прийнятті рішення про розподіл чистого прибутку відповідача.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, обговоривши доводи касаційних скарг, перевіривши наявні матеріали справи, проаналізувавши застосування судами норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що касаційні скарги підлягають задоволенню частково з наступних підстав.

Як встановлено судами, Фонду державного майна України як органу, уповноваженому управляти державним майном, належать 68 260 990 штук простих акцій відповідача, що становить 46% його статутного капіталу.

Позивач - ОСОБА_4 також є акціонером ПАТ "Черкасиобленерго" в обсязі 5 штук простих іменних акцій цього товариства номінальною вартістю 0,25 грн. кожна.

Фонд державного майна України, здійснюючи передбачене ч. 6 ст. 47 Закону України "Про акціонерні товариства" право на скликання позачергових загальних зборів акціонерного товариства, наказом від 05.09.2016 №1645 затвердив повідомлення про проведення 10.10.2016 позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ "Черкасиобленерго", яке опубліковано в бюлетені "Відомості Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку" за 09.09.2016 №172 та на офіційному веб-сайті ФДМУ в мережі Інтернет, а також надіслано персонально всім акціонерам відповідача.

Статтею 37 Закону України "Про акціонерні товариства" встановлено, що проект порядку денного загальних зборів та порядок денний загальних зборів акціонерного товариства затверджуються наглядовою радою товариства, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають.

На виконання вимог ст. 37 Закону України "Про акціонерні товариства" вказане повідомлення, яке затверджене наказом ФДМУ від 05.09.2016 №1645, містило проект порядку денного зборів акціонерів від 10.10.2016.

У подальшому наказом від 23.09.2016 №1769 Фонд державного майна України затвердив порядок денний та повідомлення про зміни до проекту порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ "Черкасиобленерго", призначених на 10.10.2016.

Відповідно до протоколу №1 10-11.10.2016 відбулися позачергові загальні збори акціонерів ПАТ "Черкасиобленерго" (далі - спірні збори). Для участі в цих зборах зареєструвалося 14 акціонерів, якім належать 144 936 916 штук простих іменних акцій, що становить 98,095426 % голосуючих акцій товариства.

На зазначених зборах акціонерів було прийнято рішення з 16 питань порядку денного, зокрема: про припинення повноважень та обрання членів лічильної комісії; про розподіл прибутку, отриманого у 2014, 2015 роках; про внесення змін до статуту відповідача; про припинення повноважень Голови та членів наглядової ради, Ревізійної комісії та обрання нових їх членів.

Звертаючись із даним позовом, гр. ОСОБА_4 стверджував про порушення його прав акціонера при скликанні спірних зборів внаслідок позбавлення його можливості внесення пропозицій до проекту порядку денного; голосування на зборах не уповноваженого представника ФДМУ порушило право позивача на прийняття відповідних рішень; рішення акціонерів про розподіл прибутку прийнято в порушення заборони, встановленої Законом про банкрутство та ухвалою суду у справі про банкрутство.

Відповідно до ч. 8 ст. 1 Закону України "Про акціонерні товариства" корпоративними правами визначається сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.

З огляду на зміст ст. 1 ГПК України господарський суд під час вирішення спорів, що виникають з корпоративних відносин, повинен з'ясувати наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб'єктивного права або законного інтересу у правовідносинах, на захист яких подано позов, а також питання про наявність чи відсутність факту їх порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 50 Закону України "Про акціонерні товариства" також передбачено, що у разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття.

Суд має право з урахуванням усіх обставин справи залишити в силі оскаржуване рішення, якщо допущені порушення не порушують законні права акціонера, який оскаржує рішення.

Отже, при розгляді питання про недійсність рішень загальних зборів у зв'язку з порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Зокрема, підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів юридичної особи можуть бути:

- невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства;

- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів;

- позбавлення учасника (акціонера) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

При цьому права акціонера юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

Проте вирішуючи даний спір по суті, як суд першої інстанції при відмові в позові, так і суд апеляційної інстанції при його задоволенні у порушення вимог ст. 50 Закону України "Про акціонерні товариства" не з'ясували, які саме корпоративні права позивача, як акціонера відповідача, були порушені спірними рішеннями.

Так, у справі встановлено, що повідомлення про проведення спірних зборів, яке містило в собі проект порядку денного, було персонально надіслано на адресу всіх акціонерів відповідача, у тому числі і позивачу. При цьому позивач у позовній заяві посилається лише на ту обставину, що відповідний проект порядку денного не був затверджений ФДМУ, проте не заперечує факт завчасного отримання цього проекту, та, відповідно, обізнаність як зі змістом проекту порядку денного так і з датою проведення спірних зборів.

Отже, без з'ясування вказаних обставини неможливо встановити дотримання регламентованого ст. 38 Закону України "Про акціонерні товариства" права позивача щодо внесення пропозиції до питань, включених до проекту порядку денного.

Крім того, судами не з'ясовано волевиявлення саме позивача при голосуванні за кожне з питань, включених до порядку денного спірних зборів, а також не встановлено, чи звертався він під час голосування або безпосередньо після нього до реєстраційної комісії, яка виконувала повноваження і лічильної комісії, з метою усунення порушень, виявлених ним під час проведення зборів.

Крім того, з огляду на зміни до ст. 11 Закону України "Про управління об'єктами державної власності", внесені Законом України від 02.06.2016 № 1405-VIII, суди не встановили, чи мали місце після набрання чинності названим Законом (25.06.2016) зміни характеру правовідносин між ФДМУ, як органом, що здійснює управління корпоративними правами держави, та Кабінетом Міністрів України, як центральним органом у сфері управління об'єктами державної власності, зокрема стосовно процедури уповноваження представників держави на голосування на загальних зборах акціонерів товариств паливно-енергетичного комплексу з часткою держави у статутному фонді понад 25 відсотків.

Проте суди попередніх інстанцій на вищезазначені обставини уваги не звернули, чим фактично ухилились від з'ясування усіх істотних обставин справи, що свідчить про неповноту судового дослідження. Таким чином, суди припустились порушення норм ст.ст. 47, 43 ГПК України, що унеможливило встановлення фактичних обставин справи, в зв'язку з чим відсутні підстави вважати, що судами дана правильна юридична оцінка спірним правовідносинам.

У силу встановлених меж перегляду справи в суді касаційної інстанції та повноважень останнього (ст. ст. 1115, 1117 ГПК України) суд касаційної інстанції позбавлений можливості усунути допущені порушення та прийняти рішення по суті вимог.

За таких обставин рішення судів попередніх інстанцій підлягають скасуванню як такі, що прийняті з порушенням норм процесуального права, а справа - передачі на новий розгляд до суду першої інстанції.

При новому розгляді справи місцевому господарському суду необхідно врахувати викладене, належним чином з'ясувати характер та зміст спірних правовідносин та розглянути справу згідно з вимогами чинного законодавства.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 1, 50 Закону України "Про акціонерні товариства", ст. ст. 1, 47, 43, 1115 - 1117, 1119 - 11111, 11128 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційні скарги Фонду державного майна України та публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" задовольнити частково.

2. Постанову Київського апеляційного господарського суду від 18.05.2017 та рішення господарського суду Черкаської області від 15.02.2017 у справі № 925/1490/16 скасувати.

3. Справу № 925/1490/16 передати на новий розгляд до господарського суду Черкаської області.

Головуючий Б.М. Поляков

Судді В.М. Коваленко

В.Я. Погребняк