УХВАЛА

02.10.2017Справа № 910/9344/17

За позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УНІКА»

до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування

житлового фонду Оболонського району м. Києва»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1

про стягнення 13 061, 35 грн.

Суддя Літвінова М.Є.

Без виклику представників учасників судового процесу.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «УНІКА» (далі - позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (далі - відповідач) про стягнення 13 061,35 грн.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 12.06.2017 порушено провадження у справі № 910/9344/17, її розгляд призначено на 03.07.2017 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 03.07.2017 на підставі статті 77 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи відкладено на 17.07.2017 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 17.07.2017 в порядку статті 69 Господарського процесуального кодексу України продовжено строк розгляду спору у справі № 910/9344/17 на 15 днів, відповідно до статті 77 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи відкладено на 14.08.2017 року.

В судовому засіданні 14.08.2017 року на підставі статті 77 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 21.08.2017 року.

В судовому засіданні 21.08.2017 року на підставі статті 77 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 23.08.2017 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 23.08.2017 на підставі статті 27 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1, відповідно до статті 41 Господарського процесуального кодексу України призначено у справі судову автотоварознавчу експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Одночасно, ухвалою господарського суду міста Києва від 23.08.2017 на підставі статті 79 Господарського процесуального кодексу України зупинено провадження у справі № 910/9344/17 на час проведення судової експертизи.

28.09.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від судового експерта надійшло клопотання № 18105/17-54 від 26.09.2017 про витребування додаткових документів, необхідних для проведення експертизи, погодження строків проведення експертизи та оплати витрат по проведенню експертизи, разом з матеріалами справи № 910/9344/17.

Як на тому наголошено у пункті 11 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 № 4 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" у разі повернення експертною установою (експертом) матеріалів справи господарського суду з передбачених чинним законодавством підстав суд поновлює провадження у справі для вирішення питань, пов'язаних з усуненням причин, які потягли за собою таке повернення.

Враховуючи надходження вищевказаного клопотання судового експерта, судом вирішено поновити провадження у справі та розглянути означене клопотання по суті.

При цьому, суд враховує, що приписи Господарського процесуального кодексу України не визначають порядку вирішення питання щодо розгляду клопотань судових експертів про оплату експертного дослідження та погодження терміну проведення судової експертизи лише за участю представників учасників судового процесу, а тому суд вважає за можливе з метою забезпечення проведення призначеної у справі судової експертизи протягом розумного строку, розглянути вказані клопотання без виклику учасників судового процесу.

Відповідно до пункту 2.3. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 №53/5, експерту заборонено самостійно збирати матеріали, які підлягають дослідженню, а також вибирати вихідні дані для проведення експертизи, якщо вони відображені в наданих йому матеріалах неоднозначно.

У господарському судочинстві до таких матеріалів відносяться речові та письмові докази. Отже, судового експерта не наділено повноваженнями для пошуку та витребування речових або письмових доказів. Винятком є випадки, коли у процесі дослідження наданого у встановленому порядку для проведення експертизи об'єкта експерт виявляє інші об'єкти, стосовно яких йому не були поставлені питання або дослідження яких відноситься до компетенції експертів іншої спеціальності (спеціальностей): у такому випадку експерт вправі зафіксувати ці об'єкти, відокремити їх від основного об'єкта (якщо це не пов'язано з пошкодженням або знищенням об'єкта), описати їх у висновку та приєднати їх до матеріалів експертизи.

У разі коли для вирішення поставлених перед експертом питань йому необхідні додаткові матеріали (документи, зразки тощо) він з огляду на положення частини четвертої статті 31 ГПК вправі просити господарський суд про їх надання. Водночас законом не передбачено повноважень судового експерта щодо витребування та одержання додаткових матеріалів безпосередньо від учасників судового процесу. Тому господарський суд не може покладати на останніх обов'язок надавати додаткові матеріали безпосередньо експертові на його вимогу.

При цьому, необхідно враховувати, що згідно з п. 1.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 № 53/5, у випадку невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи в порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення доступу до об'єкта дослідження (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об'єкта) матеріали справи можуть бути повернені органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення.

Враховуючи зазначене, дослідивши клопотання судового експерта про надання додаткових документів, суд дійшов висновку щодо необхідності його задовольнити.

Так, у відповідності до ч. 3 ст. 4-3 ГПК України господарський суд має створювати сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, в тому числі й шляхом витребування доказів на підставі поданого стороною або прокурором клопотання (ст. 38 ГПК України).

Також, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред'явлення таких роз'яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Оскільки, з урахуванням наданих судовим експертом пояснень, наразі необхідним для проведення судової експертизи, призначеної у справі, є необхідність дослідити додаткові матеріали, суд задовольняє клопотання експерта та зобов'язує учасників судового процесу надати йому відповідні матеріали.

Згідно із п. 1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень строк проведення експертизи встановлюється, у залежності від складності дослідження, з урахуванням експертного навантаження фахівців, керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу), у межах: 10 днів - щодо матеріалів з невеликою кількістю об'єктів і не складних за характером досліджень; 1 місяця - щодо матеріалів із середньою кількістю об'єктів або середньої складності за характером досліджень; 2 місяців - щодо матеріалів з великою кількістю об'єктів або складних за характером досліджень; більше 2 місяців - щодо матеріалів з особливо великою кількістю об'єктів або найскладніших за характером досліджень (використання криміналістичного обладнання/лазерного, оптичного, електронного/, проведення експериментальних досліджень, застосування декількох методів), при цьому термін виконання не повинен перевищувати 3 місяців. У виняткових випадках, якщо експертиза є особливо складною, потребує вирішення більше десяти питань або вирішення питань, які потребують декількох досліджень, чи налічує більше п'яти томів матеріалів справи, або є комплексною чи потребує залучення фахівців з інших установ (у тому числі судово-медичних), підприємств, організацій і не може бути виконана в зазначені строки, більший розумний строк установлюється за письмовою домовленістю з органом (особою), який призначив експертизу, після попереднього вивчення експертом наданих матеріалів.

Приймаючи до уваги зміст листа № 18105/17-54 від 26.09.2017 директора Київського науково-дослідного інституту судових експертиз та обставини, якими останній його обґрунтовує, суд дійшов висновку щодо можливості надання згоди на проведення судової експертизи в строк, що перевищує два місяці.

Щодо здійснення оплати за проведення судової експертизи, суд вважає за необхідне зазначити наступне:

Відповідно до частини третьої і четвертої статті 15 Закону України "Про судову експертизу" витрати на проведення судових експертиз науково-дослідними установами Міністерства юстиції України, зокрема, у господарських справах відшкодовуються в порядку, передбаченому чинним законодавством.

Згідно із ст. 48 Господарського процесуального кодексу України витрати, що підлягають сплаті за проведення судової експертизи, послуги перекладача, визначаються господарським судом. Судовим експертам і перекладачам відшкодовуються витрати, пов'язані з явкою до господарського суду, в розмірах, встановлених законодавством про службові відрядження.

Постановою Пленуму Вищого господарського суду України № 4 від 23.03.2012 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" визначено, що витрати, пов'язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести заінтересована сторона, а у разі призначення господарським судом судової експертизи з власної ініціативи - сторона, визначена в ухвалі господарського суду про призначення судової експертизи. Тому в зазначеній ухвалі суд вправі зобов'язати відповідну сторону перерахувати, в тому числі, шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи на рахунок експертної установи.

У разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони або сторони, зобов'язаної ухвалою господарського суду, від оплати витрат, пов'язаних з проведенням судової експертизи, суд може запропонувати іншій стороні оплатити ці витрати, а за відсутності і її згоди та за неможливості проведення судової експертизи без попередньої оплати її вартості суд розглядає справу на підставі наявних доказів.

Після закінчення розгляду справи витрати, пов'язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу господарським судом на загальних підставах, визначених частиною п'ятою статті 49 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 23.08.2017 у справі № 910/9344/17 оплату витрат на проведення судової експертизи на даному етапі покладено на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, а також приймаючи до уваги підстави для призначення судової експертизи, суд вважає за необхідне зобов'язати відповідача провести оплату експертизи згідно рахунку, виставленого та направленого експертною установою відповідно до листа № 18105/17-54 від 26.09.2017.

Що стосується клопотання судового експерта про надання матеріалів, необхідних для проведення авто товарознавчої експертизи суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2.3. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 №53/5, експерту заборонено самостійно збирати матеріали, які підлягають дослідженню, а також вибирати вихідні дані для проведення експертизи, якщо вони відображені в наданих йому матеріалах неоднозначно.

У господарському судочинстві до таких матеріалів відносяться речові та письмові докази. Отже, судового експерта не наділено повноваженнями для пошуку та витребування речових або письмових доказів. Винятком є випадки, коли у процесі дослідження наданого у встановленому порядку для проведення експертизи об'єкта експерт виявляє інші об'єкти, стосовно яких йому не були поставлені питання або дослідження яких відноситься до компетенції експертів іншої спеціальності (спеціальностей): у такому випадку експерт вправі зафіксувати ці об'єкти, відокремити їх від основного об'єкта (якщо це не пов'язано з пошкодженням або знищенням об'єкта), описати їх у висновку та приєднати їх до матеріалів експертизи.

У разі коли для вирішення поставлених перед експертом питань йому необхідні додаткові матеріали (документи, зразки тощо) він з огляду на положення частини четвертої статті 31 ГПК вправі просити господарський суд про їх надання. Водночас законом не передбачено повноважень судового експерта щодо витребування та одержання додаткових матеріалів безпосередньо від учасників судового процесу. Тому господарський суд не може покладати на останніх обов'язок надавати додаткові матеріали безпосередньо експертові на його вимогу.

При цьому, необхідно враховувати, що згідно з п. 1.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 № 53/5, у випадку невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи в порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення доступу до об'єкта дослідження (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об'єкта) матеріали справи можуть бути повернені органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення.

Враховуючи зазначене, дослідивши клопотання судового експерта про надання додаткових документів, суд дійшов висновку щодо необхідності його задовольнити.

Так, у відповідності до ч. 3 ст. 4-3 ГПК України господарський суд має створювати сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, в тому числі й шляхом витребування доказів на підставі поданого стороною або прокурором клопотання (ст. 38 ГПК України).

Також, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред'явлення таких роз'яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Пунктом 3.5. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 № 53/5, передбачено, що коли об'єкт дослідження не може бути представлений експертові, експертиза може проводитись за фотознімками та іншими копіями об'єкта (крім об'єктів почеркознавчих досліджень), його описами та іншими матеріалами, доданими до справи в установленому законодавством порядку, якщо це не суперечить методичним підходам до проведення відповідних експертиз. Про проведення експертизи за такими матеріалами вказується в документі про призначення експертизи (залучення експерта) або письмово повідомляється експерт органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 79 Господарського процесуального кодексу України господарський суд має право зупинити провадження у справі за клопотанням сторони, прокурора, який бере участь в судовому процесі, або за своєю ініціативою, зокрема у випадку призначення господарським судом судової експертизи.

Тож, з огляду на викладене, з метою дотримання процесуальних строків, вставлених статтею 69 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне зупинити провадження у даній справі на час проведення судової експертизи.

З огляду на наведене, керуючись ст. ст. 79, 86 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Поновити провадження у справі № 910/9344/17.

2. Надати згоду на проведення судової експертизи у строк понад три місяці.

3. Зобов'язати позивача надати для проведення огляду об'єкт дослідження, пошкоджений під час ДТП, що сталась 25.01.2016, автомобіль марки "Hyundai Getz", реєстраційний номер НОМЕР_1, з відповідними реєстраційними документами до нього.

4. Зобов'язати сторін забезпечити присутність повноважних представників під час проведення огляду автомобіля марки "Hyundai Getz", реєстраційний номер НОМЕР_1, яке буде проводитись 17.10.2017 року о 10:00 год. за адресою: м. Київ, вул. Смоленська, 6.

5. Зобов'язати сторін забезпечити належними умовами для проведення огляду автомобіля марки "Hyundai Getz", реєстраційний номер НОМЕР_1, а саме: вільним доступом до ТЗ (вільний простір з кожної сторони ТЗ не менше 4-5м), оглядом досліджуваного ТЗ в умовах спеціалізованої СТО на підіймачі (оглядовій ямі) та за потреби часткового розбирання силами та засобами спеціалістів СТО за рахунок відповідача.

6. Зобов'язати сторін забезпечити виїзд експерта до міця перебування ТЗ у випадку, якщо досліджувальний ТЗ не може бути наданий для огляду за адресою: м. Київ, вул. Смоленська, 6.

7. Зобов'язати сторін у строк до 10.10.2017 року надати документально підтверджені відомості щодо здійснення/нездійснення ремонту автомобіля марки "Hyundai Getz", реєстраційний номер НОМЕР_1.

8. Зобов'язати сторін у строк до 10.10.2017 року надати документально підтверджені пояснення щодо можливості проведення призначеної у справі судової експертизи по матеріалам справи.

9. Зобов'язати сторін у строк до 10.10.2017:

- надати в електронному вигляді детальні кольорові фотознімки пошкодженого автомобіля марки "Hyundai Getz", реєстраційний номер НОМЕР_1, та пошкоджених при ДТП складових частин зазначеного автомобіля;

- надати відомості щодо перебування автомобіля марки "Hyundai Getz", реєстраційний номер НОМЕР_1, у попередніх ДТП, проведених капітальних ремонтах на наявних вузлах та агрегатах, які потребують ремонту або заміни;

- надати інформацію про наявність корозійних пошкоджень кузову досліджуваного ТЗ, дані щодо комплектності та укомплектованості, наявності додаткового встановленого обладнання (з відповідними документами, що підтверджують дату його встановлення та вартість), показники одометра, оновлення складників та фактичного технічного стану об'єкту дослідження, в якому він перебував на зазначену дату в ухвалі суду, тощо.

10. Зупинити провадження у справі № 910/9344/17 на час проведення судової експертизи.

11. Зобов'язати учасників судового процесу повідомити господарський суд міста Києва про закінчення експертизи.

Суддя М.Є. Літвінова