ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
УХВАЛА

03 жовтня 2017 року Справа № 910/4218/17
Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

головуючого судді суддівПопікової О.В. Євсікова О.О., Кролевець О.А.,
розглянувши матеріали касаційної скарги Комунального підприємства "Харківводоканал"
на постанову Київського апеляційного господарського суду від 04.07.2017
у справі№ 910/4218/17 Господарського суду міста Києва
за позовомАкціонерної компанії "Харківобленерго"
до1.Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг; 2. Комунального підприємства "Харківводоканал"
третя особа Фонд державного майна України
простягнення 57454338,51 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Харківводоканал" звернулось до Вищого господарського суду України з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного господарського суду від 04.07.2017 у справі № 910/4218/17. Подана касаційна скарга не відповідає вимогам розділу ХІІ1 Господарського процесуального кодексу України з огляду на наступне.

Відповідно до частини 3 статті 111 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга підписується особою, яка подала скаргу або її уповноваженим представником.

Статтею 28 Господарського процесуального кодексу України визначено, що справи юридичних осіб в господарському суді ведуть їх органи, що діють у межах повноважень, наданих їм законодавством та установчими документами, через свого представника.

Керівники підприємств та організацій, інші особи, повноваження яких визначені законодавством або установчими документами, подають господарському суду документи, що посвідчують їх посадове становище.

Представниками юридичних осіб можуть бути також інші особи, повноваження яких підтверджуються довіреністю від імені підприємства, організації. Довіреність видається за підписом керівника або іншої уповноваженої ним особи та посвідчується печаткою підприємства, організації (за її наявності).

Згідно із пунктом 3 статті 131-2 Конституції України (в редакції Закону України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя) № 1401-VIII від 02 червня 2016 року) чинній з 30 вересня 2016 року, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Водночас, відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 Перехідних положень Конституції України з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" представництво відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 та статті 131-2 Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року. Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Отже, з 01 січня 2017 року представництво у Вищому господарському суді України, як суді касаційної інстанції, у провадженнях, розпочатих після 30.09.2016, має здійснюватися адвокатами. При цьому підписання та/або подання касаційної скарги є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження у даній справі порушено ухвалою Господарського суду міста Києва від 17 березня 2017 року, тобто після набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)".

Відповідно до частини 1 статті 12 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України.

Згідно із частиною 1 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Подана від Комунального підприємства "Харківводоканал" касаційна скарга підписана заступником генерального директора з правового забезпечення та безпеки ОСОБА_4 як представником за довіреністю, при цьому до касаційної скарги не додано та матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що ОСОБА_4 здійснює адвокатську діяльність та уповноважений представляти інтереси заявника як адвокат.

Разом з тим, відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на дату подання касаційної скарги ОСОБА_4 не входить до осіб які мають право представляти відповідача-2 та вчиняти дії від імені КП "Харківводоканал" без довіреності.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 111-3 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо касаційна скарга підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Згідно з частиною 4 статті 111 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Частиною 2 статті 44 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

При зверненні з касаційною скаргою заявником не надано жодних доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, натомість до касаційної скарги додано клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв'язку з тим, що Комунальне підприємство "Харківводоканал" перебуває у скрутному фінансовому становищі. На підтвердження цього заявником надано копії звіту незалежного аудитора та копію протоколу територіальної комісії з питань узгодження різниці в тарифах Харківської обласної державної адміністрації №2.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення від сплати судового збору.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. Отже, за приписами зазначеної норми, звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин.

За приписами статей 33, 34 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень з урахуванням того, обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан дійсно перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Як роз'яснено в пп. 3.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 р. № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. Особа, яка заявляє відповідне клопотання (зокрема про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

В пункті 3 Інформаційного листа Вищого господарського суду України, від 12.11.2015 №01-06/2093/15 "Про деякі питання практики застосування Закону України "Про судовий збір" зазначено, що за змістом положень статті 8 Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу (в тому числі й органів державної влади) перед законом і судом.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що здійснюючи свої конституційні обов'язки, господарські суди повинні дотримуватися принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України "Про судовий збір", господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору.

Разом з тим слід зауважити, що за подання апеляційної скарги до Київського апеляційного господарського суду Комунальне підприємство "Харківводоканал" було сплачено судовий збір у встановленому порядку і розмірі.

З огляду на викладене, колегія суддів не вбачає правових підстав для задоволення клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору, оскільки останнім не доведено належними доказами, що його майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі.

За таких обставин, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду і підлягає поверненню на підставі пункту 4 частини 1 статті 1113 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене, колегія суддів Вищого господарського суду України дійшла висновку, що касаційна скарга Комунального підприємства "Харківводоканал" на постанову Київського апеляційного господарського суду від 04.07.2017 у справі № 910/4218/17 не може бути прийнята до розгляду і підлягає поверненню заявнику.

Відповідно до частини 3 статті 1113 Господарського процесуального кодексу України, після усунення обставин, зазначених у пунктах 1, 2, 3, 4 і 6 частини першої цієї статті, касаційна скарга може бути подана повторно.

Керуючись статтею 86, пунктами 1, 4 частини 1 статті 1113 Господарського процесуального кодексу України Вищий господарський суд України

УХВАЛИВ:

1.Відмовити Комунальному підприємству "Харківводоканал" в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

2.Касаційну скаргу Комунального підприємства "Харківводоканал" на постанову Київського апеляційного господарського суду від 04.07.2017 у справі № 910/4218/17 повернути скаржнику.

Головуючий суддя О.В. Попікова

Судді: О.О. Євсіков

О.А. Кролевець