ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

25.09.2017 Справа № 920/790/17

За позовом керівника Шосткинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Шосткинської міської ради Сумської області (м. Шостка, Сумська область)

до відповідача - Приватного акціонерного товариства «ОСОБА_1 Сервіс» (м. Шостка, Сумська область)

про стягнення 190242 грн. 79 коп.

Суддя О.Ю. Резніченко

Представники:

від позивача - не зявився,

від відповідача - ОСОБА_2, довіреність від 15.12.2016,

від прокуратури ОСОБА_3.

У засіданні брав участь секретар судового засідання Мудрицька С.Ю.

Суть спору: Прокурор просить суд стягнути з відповідача на користь позивача упущену вигоду в розмірі 106256 грн. та індексацію у сумі 83986,79 грн., які спричинені не укладенням договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Шостка за реконструкцію відповідачем допоміжного корпусу та цеху з виробництва в м. Шостка по вул. П. Комуни, 27-А.

Представник прокуратури усно зазначив, що наполягає на задоволенні заявлених вимог.

Представник позивача в судове засідання не зявився, письмових пояснень по справі не подав, про час та місце розгляду справи позивач був повідомлений належним чином, що підтверджується наявним в матеріалах справи поштовим повідомленням.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що: прокурором не вірно вибрано спосіб захисту цивільного права, а саме необхідно було звернутись до суду з вимогою про укладення договору; в діях відповідача відсутній склад цивільного правопорушення; стягнення індексу інфляції разом з сумою збитків є порушенням норм законодавства України.

Представник відповідача в судовому засіданні усно зазначив, що проти задоволення позовних вимог заперечує, однак зазначив, що зауважень стосовно порядку розрахунку не має, дозвіл позивача на будівництво відповідачу не надавався, а зафіксовано факт закінчення будівництва та прийняття в експлуатацію обєкта відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації.

Розглянувши матеріали справи, суд

ВСТАНОВИВ:

Прокурор обґрунтовує позовні вимоги тим, що у ході вивчення стану законності щодо додержання забудовниками вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» щодо повноти сплати пайових внесків на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста ОСОБА_1

встановлено, що:

Згідно з декларацією про готовність обєкта до експлуатації за № СМ 143 і 43490428, зареєстрованою Управлінням інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Сумській області від 11.12.2014, зафіксовано факт закінчення будівництва та прийняття в експлуатацію обєкта - «Реконструкція існуючого допоміжного корпусу з ділянкою по виробництву плавлених сирів ПрАТ «ОСОБА_1 Сервіс» та цеху з виробництва плавлених сирів потужністю 25.0 т/добу (загальна площа 1500,7кв.м.) під цех виробництва плавлених сирів потужністю 25.0 т/добу в м. Шостка по вул. II. Комуни, 27-А»).

Згідно частин 2, 3, 9 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» обовязок ініціювати укладення договору про пайову участь покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обовязок повязаний зі зверненням замовника до органу місцевого самоврядування.

Позивачем на адресу відповідача у квітні 2015 року направлявся лист про необхідність дотримання вищезазначених вимог законодавства.

Згідно листа від 15.04.2015 за №6 відповідач повідомив позивача про неможливість укладання договору про пайову участь у звязку із тим, що ним було здійснено не нову забудову, а реконструкцію існуючого допоміжного корпусу.

З огляду на вищезазначене, прокурор звернувся до суду з позовом про стягнення із відповідача упущеної вигоди в розмірі 106256 грн. та індексу інфляції, який становить 83986 грн. 79 коп., оскільки несплата пайового внеску відповідачем на розвиток інфраструктури міста ОСОБА_1 завдає майнову шкоду позивачу та державі.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки:

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» (від 20 травня 1999 року № 687-XIV) під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт.

Судом встановлено, що замовником будівництва (реконструкції) є відповідач.

Відповідно до статті 2 зазначеного Закону під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій.

Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначення будівництва та забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником і на нього поширюється дія Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Частинами 2, 3 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Частиною 9 статті 40 цього Закону визначено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію.

За змістом положень частини 1 статті 40 цього Закону порядок пайової участі у розвитку встановлюють органи місцевого самоврядування.

Рішенням Шосткинської міської ради від 25.01.2013 «Про організацію роботи по залученню, розрахунку та використанню коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста ОСОБА_1» затверджено Порядок залучення, розрахунку та використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста ОСОБА_1 (надалі Порядок).

Відповідно до п.п.2.1. - 2.2. Порядку передбачено, що виконавчий комітет Шосткинської міської ради у рішенні про надання дозволу замовнику (забудовнику) на будівництво зазначає про зобовязання щодо укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста ОСОБА_1.

Договір укладається не пізніше, ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладання, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію.

З огляду на викладене, аналіз положень частин 2, 3, 9 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та положень Порядку дає підстави для висновку, що обовязок добровільно ініціювати укладення договору про пайову участь у зазначений строк покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обовязок повязаний зі зверненням замовника до органу місцевого самоврядування.

Не укладення такого договору у вказаний вище період часу, законодавством не визначається правовою підставою звільнення забудовника від обов'язку укласти відповідний договір та, відповідно, від обов'язку сплатити пайовий внесок.

Як вже зазначалось, згідно з декларацією про готовність обєкта до експлуатації за № СМ 143 і 43490428 від 11.12.2014 зафіксовано факт закінчення будівництва та прийняття в експлуатацію обєкта.

Однак до 11.12.2014 відповідач не виконав покладеного на нього вищезазначеним законодавством обовязку щодо укладення договору про пайову участь і не звертався до позивача з приводу укладення такого договору.

З огляду на це, ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття обєкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобовязання, яке прямо передбачено чинним законодавством.

При цьому, невиконання такого зобовязання не звільняє замовника будівництва від обовязку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття обєкта будівництва в експлуатацію.

Аналогічна правова позиція вказана у постановах Верховного Суду України від 30.11.2016 справа № 3-1323гс16, від 01.02.2017 справа № 3-1441гс16, які повинні бути враховані при прийнятті даного рішення, відповідно до ст. 82 ГПК України.

Слід зазначити, що позивачем на адресу відповідача у квітні 2015 року направлявся лист про необхідність дотримання вимог ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Однак, згідно листа від 15.04.2015 за № 6 відповідач повідомив позивача про неможливість укладання договору у звязку із тим, що ним було здійснено не нову забудову, а реконструкцію.

Як було зазначено вище, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначення будівництва та забудови.

Частинами 5, 6 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва обєкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва обєкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва обєкта - для нежитлових будівель та споруд.

У свою чергу, п.3.2. Порядку встановлено, що для замовників, кошторисна вартість будівництва обєктів яких визначена згідно з ДНІ 1, стандартами та правилами, розмір пайової участі встановлюється на рівні 1% від загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції) обєкта містобудування - для нежитлових будівель та/або споруд.

З огляду на викладене, враховуючи, що згідно декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованої 11.12.2014, кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією становить 10625,6 тис. грн., то розмір пайової участі складатиме 106256 грн. (10 млн. 625 тис. 600 грн. х 0,01).

Розмір пайової участі у розвитку інженерно транспортної інфраструктури м. Шостка, який мав сплатити відповідач складає 106256 грн. (1% від кошторисної вартості будівництва).

Таким чином, в результаті невиконання свого обовязку щодо укладання договору пайової участі, в порушення вимог ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку, відповідач не сплатив до місцевого бюджету Шосткинської міської ради кошти в сумі 106256 грн.

Згідно зі статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За змістом статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини.

Неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов'язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої позивач був позбавлений права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди.

Аналогічної позиції дотримується і Верховний Суд України у постановах від 22.03.2017 справа №3-1553гс16, від 12.07.2017 справа №3-729гс17, які повинні бути враховані при прийнятті даного рішення, відповідно до ст.. 82 ГПК України.

Відповідач не уклав договору про пайову участь у розвитку інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури м. Шостка (з своєї вини), що свідчить про його бездіяльність (протиправну) у вчиненні передбачених законодавством обов'язкових дій щодо такого звернення та укладення договору, а оскільки договір не укладено, то сума 106256 грн. (збитки) є упущеною вигодою, яку б позивач міг отримати при укладанні відповідного договору, а тому між вищезазначеною упущеною вигодою (наслідками) та бездіяльністю відповідача є безпосередній причинно-наслідковий звязок.

Враховуючи все вищезазначене, суд дійшов висновку, що є правомірною та такою, що підлягає задоволенню вимога позивача про стягнення з відповідача 106256 грн. упущеної вигоди.

Крім того, прокурор просить суд стягнути з відповідача на користь позивача 83986 грн. 79 коп., нарахований за період з 11.12.2014 по 01.08.2017.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 509 ЦК України зобовязанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку. Зобовязання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Пункт 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України однією з підстав виникнення зобовязання встановлює завдання майнової та моральної шкоди іншій особі.

Згідно із частиною другою статті 625 ЦК України в разі порушення грошового зобовязання боржник, який прострочив його виконання, на вимогу кредитора зобовязаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобовязання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобовязання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Вищезазначена правова позиція міститься в Постанові Верховного Суду України від 01.10.2014 по справі № 6-113цс14, яка повинна бути врахованапри прийнятті даного рішення, відповідно до ст.. 82 ГПК України.

Як встановлено вище, з відповідача на користь позивача судом стягнуто 106256 грн. упущеної вигоди, а таке зобовязання зводиться до сплати грошей, а відтак є грошовим зобовязанням, а збитки (упущена вигода) підлягають відшкодуванню з урахуванням офіційного індексу інфляції.

У звязку з цим підлягає задоволенню вимога позивача про стягнення із відповідача упущеної вигоди з урахуванням індексу інфляції, який становить 8398 грн. 79 коп. (за період з 11.12.2014 по 01.08.2017).

Відповідно до ст. ст. 44, 49 ГПК України витрати по сплаті судового збору здійснені прокурором, покладаються на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 44, 49, 82-85 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ОСОБА_1 Сервіс» (вул. Родини Кривоносів, 27А, м. Шостка, Сумська область, 41100, код 30742718) на користь Шосткинської міської ради Сумської області (вул. Садовий бульвар, 14, м. Шостка, Сумська область, 41100, код 36080075) 106256 грн. упущеної вигоди, 83986 грн. 79 коп. інфляційних втрат.

3. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ОСОБА_1 Сервіс» (вул. Родини Кривоносів, 27А, м. Шостка, Сумська область, 41100, код 30742718) на користь прокуратури Сумської області (вул. Герасима Кондратьєва, 33, м. Суми, 40000, код 03527891, р/р 2983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172, код 03527891) 2853 грн. 64 коп. витрат по сплаті судового збору.

4. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Повне рішення складено 27.09.2017.

Суддя ОСОБА_4