КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" вересня 2017 р. Справа№ 910/10821/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсакової Г.В.

суддів: Яковлєва М.Л.

Михальської Ю.Б.

при секретарі судового засідання Кравченко Х.С.

за участю представників:

від прокуратури: Бондарчук І.П. - за посвідченням;

від позивача: Самелюк К.О. - за довіреністю;

від відповідача: Воронюк О.О. - за довіреністю;

розглянувши апеляційні скарги Київської міської ради та Заступника прокурора міста Києва на ухвалу господарського міста Києва від 31.07.2017 про залишення позову без розгляду

у справі № 910/10821/17 (суддя Балац С.В.)

за позовом Київської місцевої прокуратури № 5 в інтересах держави в особі Київської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АВТОЛЕНД"

про повернення земельної ділянки

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського міста Києва від 31.07.2017 у справі № 910/10821/17 позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, Київська міська рада звернулася до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати ухвалу господарського суду міста Києва від 31.07.2017 у справі № 910/10821/17 та направити справу на розгляд суду першої інстанції. Також скаржник просить суд поновити пропущений процесуальний строк для подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга мотивована порушенням та невірним застосуванням судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Також, не погоджуючись з прийнятою ухвалою, Заступник прокурора міста Києва звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати ухвалу господарського суду міста Києва від 31.07.2017 у справі № 910/10821/17 та направити справу на розгляд суду першої інстанції. Водночас, скаржник просить суд поновити пропущений процесуальний строк для подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга мотивована порушенням та невірним застосуванням судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 18.08.2017 колегією суддів у складі: головуючого судді Корсакової Г.В., суддів Хрипуна О.О., Чорної Л.В. поновлено Київській міській раді строк на подання апеляційної скарги, поновлено Заступнику прокурора міста Києва строк на подання апеляційної скарги, прийнято апеляційну скаргу Київської міської ради на ухвалу господарського міста Києва від 31.07.2017 у справі № 910/10821/17 до провадження, прийнято апеляційну скаргу Заступника прокурора міста Києва на ухвалу господарського міста Києва від 31.07.2017 у справі № 910/10821/17 до провадження, апеляційні скарги Київської міської ради та Заступника прокурора міста Києва об'єднано в одне апеляційне провадження, розгляд справи призначено на 23.08.2017.

Відповідно до розпорядження начальника відділу Київського апеляційного господарського суду № 09-53/3353/17 від 22.08.2017 у зв'язку з перебуванням суддів Хрипуна О.О. та Чорної Л.В., які не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи № 910/10821/17.

Відповідно до протоколу автоматичної зміни складу колегії суддів від 22.08.2017 для розгляду справи визначено колегію суддів у складі: головуючого судді Корсакової Г.В. суддів: Яковлєва М.Л., Михальської Ю.Б.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 22.08.2017 прийнято справу №910/10821/17 за апеляційними скаргами Київської міської ради та Заступника прокурора міста Києва на ухвалу господарського міста Києва від 31.07.2017 до провадження у наступному складі колегії суддів: головуючий суддя - Корсакова Г.В., судді: Яковлєв М.Л., Михальська Ю.Б.

22.08.2017 через канцелярію суду від відповідача надійшов відзив на апеляційні скарги, відповідно до якого він просить суд відмовити у задоволенні апеляційних скарг, а оскаржувану ухвалу залишити без змін.

В судовому засіданні 23.08.2017 представник позивача надав суду клопотання про продовження строку розгляду апеляційної скарги.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 23.08.2017 продовжено строк розгляду спору у справі № 910/10821/17 на п'ятнадцять днів, в судовому засіданні 23.08.2017 відповідно до ст. 77 Господарського кодексу України оголошено перерву до 11.09.2017.

В судовому засіданні 11.09.2017 прокурор та представник позивача підтримали апеляційні скарги, просили суд їх задовольнити, скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу на розгляд суду першої інстанції. Представник відповідача заперечив проти задоволення апеляційних скарг та просив суд оскаржувану ухвалу залишити без змін.

Статтею 101 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Згідно із ст. 99 Господарського процесуального кодексу України апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами, наданими суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 5 ст. 106 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали місцевого господарського суду розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення місцевого господарського суду.

Перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представників сторін, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду дійшла висновку, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, Київська місцева прокуратура № 5 звернулася до господарського суду міста Києва із позовом в інтересах держави в особі Київської міської ради до товариства з обмеженою відповідальністю "АВТОЛЕНД" про зобов'язання відповідача повернути Київській міській раді земельну ділянку орієнтовною площею 0,04 га по вул. Полярна,10-Г в Оболонському районі м. Києва, привівши її у придатний для використання стан шляхом звільнення від будівель і споруд.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 07.07.2017 позовну заяву прийнято до розгляду та порушено провадження у справі № 910/10821/17.

Ухвалою господарського міста Києва від 31.07.2017 у справі № 910/10821/17 позов залишено без розгляду на підставі п.1 ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України.

Суд першої інстанції залишаючи позов без розгляду послався на те, що прокурор звертаючись до суду із позовом в особі Київської міської ради не обґрунтував наявності підстав для здійснення такого представництва інтересів держави в суді. При цьому, судом зазначено, що Київська місцева прокуратура № 5 звернулася до Київської міської ради не до звернення до суду, як того вимагає Закон України "Про прокуратуру", а одночасно із поданням позову до суду, оскільки і позовна заява і лист № 37-126-17 до Київської міської ради мають одну дату - 03.07.2017, зазначені обставини позбавили Київську міську раду можливості вчинити будь-які дії за результатами аналізу отриманої інформації. Таким чином, наявність підстав для представництва позивача прокурором не може вважатися обгрунтованою.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, ч.2 ст. 29 Господарського процесуального кодексу України прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, порушену за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду для представництва інтересів громадянина або держави. З метою вступу у справу прокурор може подати апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд рішення Верховним Судом України про перегляд рішення за нововиявленими обставинами або повідомити суд і взяти участь у розгляді справи, порушеної за позовом інших осіб. При цьому прокурор для представництва інтересів громадянина або держави в господарському суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво) повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Невиконання прокурором вимог щодо надання господарському суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в господарському суді має наслідком повернення поданої ним позовної заяви (заяви, скарги) у порядку, встановленому статтею 63 цього Кодексу. У разі прийняття господарським судом позовної заяви, поданої прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Пунктом 3 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 № 7 "Про деякі питання участі прокурора у розгляді справ, підвідомчих господарським судам" визначено, що якщо прокурор, що звертається до господарського суду в інтересах держави або громадянина, у позовній заяві не обґрунтував наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави або громадянина в суді, то господарський суд повертає позовну заяву без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 63 ГПК. У разі ж коли суд у зазначених випадках помилково порушив провадження у справі за позовом прокурора, відповідний позов залишається без розгляду згідно з пунктом 1 частини першої статті 81 названого Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України „Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи Київською місцевою прокуратурою № 5 подана позовна заява в інтересах держави в особі Київської міської ради, відтак з огляду на викладені вище норми права остання набула статусу позивача.

В частині 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до господарського суду прокурор зазначає про це в позовній заяві.

Таким чином, підставами для представництва прокурором в суді законних інтересів держави є порушення або загроза порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Рішенням Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі № 1-1/99 встановлено, що прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересу держави чи в чому існує загроза інтересам держави. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо.

З урахуванням того, що „інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Звертаючись до суду першої інстанції з позовною заявою, перший заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 5 з посиланням на законодавство обґрунтував в позовній заяві наявність порушень інтересів держави, а також зазначив підставу для звернення до суду, в порядку ст. 23 Закону України „Про прокуратуру", що захист цих інтересів не здійснюється органом місцевого самоврядування - Київською міською радою. При цьому вказував, що порушення інтересів держави полягає в незаконному використанні землі, що належить до комунальної власності, чим завдається шкода інтересам територіальної громади, та невжиття відповідних заходів, спрямованих на захист державних інтересів, Київською міською радою.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає помилковим висновок місцевого господарського суду про те, що прокурор звертаючись до суду із позовом в особі Київської міської ради не обґрунтував наявності підстав для здійснення такого представництва інтересів держави в суді, а тому у суду першої інстанції були відсутні підстави для залишення позову без розгляду на підставі п. 1 ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, у зв'язку з чим оскаржувана ухвала є такою, що прийнята з порушенням норм процесуального права та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 7 ст. 106 Господарського процесуального кодексу України у випадках скасування апеляційною інстанцією ухвал про відмову у прийнятті позовної заяви або заяви про порушення справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про порушення справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, припинення провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа передається на розгляд місцевого господарського суду.

З огляду на зазначене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційні скарги Київської міської ради та Заступника прокурора міста Києва підлягають задоволенню, а оскаржувана ухвала господарського міста Києва від 31.07.2017 у справі № 910/10821/17 - скасуванню, з переданням вказаної справи на розгляд до господарського суду міста Києва.

Керуючись статтями 99, 101-106 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Київської міської ради на ухвалу господарського міста Києва від 31.07.2017 у справі № 910/10821/17 задовольнити.

2. Апеляційну скаргу Заступника прокурора міста Києва на ухвалу господарського міста Києва від 31.07.2017 у справі № 910/10821/17 задовольнити.

3. Ухвалу господарського міста Києва від 31.07.2017 у справі № 910/10821/17 скасувати.

4. Справу № 910/10821/17 направити на розгляд господарського суду міста Києва.

Головуючий суддя Г.В. Корсакова

Судді М.Л. Яковлєв

Ю.Б. Михальська