ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"18" вересня 2017 р.Справа № 916/1679/17

За позовом: товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІНККОР"

до відповідача: комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: товариства з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс-Монтаж"

про визнання незаконними та скасування рішень

Суддя Цісельський О.В.

За участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1 - довіреність

від відповідача: ОСОБА_2 - довіреність

від 3-ї особи: ОСОБА_3 - довіреність

У відповідності до приписів ст.77 ГПК України в судовому засіданні оголошувалась перерва з 10.08.2017р. до 11 год. 30 хв. 18.09.2017р.

СУТЬ СПОРУ: позивач, товариство з обмеженою відповідальністю "ЛІНККОР", звернувся до суду із позовом до комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси", в якому просить суд:

- визнати незаконними та скасувати рішення тендерного комітету комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеса" про відхилення тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІНККОР", оформлене протоколом засідання тендерного комітету комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси" №08/38-86 від 05 липня 2017 року;

- визнати незаконними та скасувати рішення тендерного комітету комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси" про визначення переможцем відкритих торгів учасника №3 товариства з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс-монтаж", оформлене протоколом розгляду тендерних пропозицій №08/38-91 від 11 липня 2017 року.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 20.07.2017р. позовну заяву (вх.№1784/17) прийнято до розгляду, порушено провадження у справі №916/1679/17, товариство з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс-Монтаж" залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача та справу призначено до розгляду в судовому засіданні.

Разом з позовною заявою, позивач звернувся до суду із заявою про забезпечення позову (вх.№2-3838/17 від 17.07.2017р.), у задоволенні якої судом було відмовлено, з підстав її недоведеності та необґрунтованості.

10.08.2017р. представник позивача подав до суду заяву про уточнення позовних вимог (вх.№2-4235/17), відповідно до якої просить суд:

- визнати незаконними та скасувати рішення тендерного комітету комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеса" про відхилення тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІНККОР", оформлене протоколом засідання тендерного комітету комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси" №08/38-86 від 05 липня 2017 року;

- визнати незаконними та скасувати рішення тендерного комітету комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси" про визначення переможцем відкритих торгів учасника №3 товариства з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс-монтаж", оформлене протоколом розгляду тендерних пропозицій №08/38-91 від 11 липня 2017 року;

- визнати недійсним договір на виконання робіт №ТМО-235/17 укладений 11 липня 2017р. між комунальним підприємством "Теплопостачання міста Одеси" та товариства з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс-Монтаж".

Із системного аналізу поданої позивачем заяви вбачається, що позивачем доповнено вимоги немайнового характеру.

З цього приводу суд зазначає, що Господарським процесуальним кодексом України, зокрема статтею 22 цього Кодексу, не передбачено права прокурора, позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог і т.п.

Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об'єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

У будь-якому з таких випадків позивачем має бути додержано правил вчинення відповідної процесуальної дії, а недотримання ним таких правил тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України та зазначені в цій постанові.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог (наприклад, про визнання недійсним ще одного акта крім того, стосовно якого відповідну вимогу вже заявлено), то фактично також йдеться про подання іншого позову (пункт 3.11 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції").

З врахуванням вищенаведеного, уточнена позовна заява (вх.№2-4235/17) судом до розгляду не прийнята.

Крім того, відповідно до наведеної заяви позивач просив залучити товариство з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс-Монтаж" до участі у справі у якості іншого відповідача.

З врахуванням того, що судом не було прийнято до розгляду уточнену заяву позивача із додатковою вимогою про визнання недійсним договору на виконання робіт №ТМО-235/17 укладений 11 липня 2017р. між комунальним підприємством "Теплопостачання міста Одеси" та товариства з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс-Монтаж", підстави для залучення останнього у якості іншого відповідача у суду відсутні.

З врахуванням наведеного, у залученні до справи товариства з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс-Монтаж" у якості іншого відповідача судом було відмовлено.

Представник позивача заявлені позовні вимоги підтримує та просить суд задовольнити їх в повному обсязі.

Представник відповідача заявлені позивачем позовні вимоги не визнає та просить суд відмовити у його задоволенні, з підстав викладених у відзиві на позов (вх.№16991/17 від 02.08.2017р.).

Представник третьої особи заявлені позивачем позовні вимоги не визнає та просить суд відмовити у їх задоволенні, з підстав викладених у письмових поясненнях (вх.№16905/17 від 01.08.2017р.).

В процесі розгляду справи учасниками процесу були надані додаткові докази, які оглянуті судом та залучені до матеріалів справи.

Відповідно до ст.85 Господарського процесуального кодексу України в судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Дослідивши у відкритому судовому засіданні матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд встановив:

У відповідності до вимог Закону України "Про публічні закупівлі" комунальним підприємством "Теплопостачання міста Одеси" було проведено відкритя торги по закупівлі робіт ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013 "Реконструкція ділянки теплової мережі по вул. Мечникова від ТК2М10-1 по вул. Градоначальницька, до ТК2М15 по вул. Колонтаївська в м. Одеса" (за кодом CPV ДК 021:2015-45454000-4 Реконструкція).

З матеріалів тендерної документації вбачається, що тендерні пропозиції були подані чотирма учасниками:

1) товариство з обмеженою відповідальністю "ЛІНККОР";

2) товариство з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс-Монтаж";

3) приватне підприємство "Теплоком";

4) товариство з обмеженою відповідальністю "ВЕСТТ".

29.06.2017р. тендерним комітетом комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси" було прийнято рішення оформлене протоколом розгляду тендерних пропозицій №08/38-84 від 29.06.2017р. про визначення переможця відкритих торгів по закупівлі робіт ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013 "Реконструкція ділянки теплової мережі по вул. Мечникова від ТК2М10-1 по вул. Градоначальницька, до ТК2М15 по вул. Колонтаївська в м. Одеса" (за кодом CPV ДК 021:2015-45454000-4 Реконструкція).

Переможцем зазначених торгів було визнано товариство з обмеженою відповідальністю "ЛІНККОР".

29.06.2017р. комунальне підприємство "Теплопостачання міста Одеси" звернулось до товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІНККОР" із повідомленням №08/20-16 про намір укласти договір.

Крім того, зазначений протокол та повідомлення про намір замовника укласти договір з ТОВ "ЛІНККОР" були оприлюднені на веб-порталі уповноваженого органу з питань закупівель prozorro.gov.ua.

Проте, 05.07.2017р., тендерний комітет КП "Теплопостачання міста Одеси" на підставі абз.2 п.2 ч.1 ст.30 Закону України "Про публічні закупівлі" прийняв рішення, оформлене протоколом засідання тендерного комітету комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси" №08/38-86 про відхилення тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІНККОР".

07.07.2017р. товариство з обмеженою відповідальністю "ЛІНККОР" звернулось до комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси" із скаргою щодо відхилення тендерної пропозиції позивача.

11.07.2017р. відбувся розгляд тендерних пропозицій, про що складено відповідний протокол №08/38-91 від 11.07.2017р.

Згідно протоколу розгляду тендерних пропозицій №08/38-91 від 11.07.2017р.:

- тендерним комітетом прийнято рішення: учасник №3 товариство з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс-Монтаж" відповідає кваліфікаційним критеріям, документи його тендерної пропозиції відповідають вимогам тендерної документації;

- тендерним комітетом прийнято рішення: підстав для відхилення тендерної документації пропозиції Учасника №3 товариства з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс-Монтаж" не має;

- тендерним комітетом прийнято рішення: визначити переможцем відкритих торгів Учасника №3 товариство з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс-Монтаж" та укласти з ним договір на виконання робіт.

Позивач, вважаючи, що тендерний комітет "Теплопостачання міста Одеси" безпідставно відхилив тендерну пропозицію товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІНККОР" був змушений звернутись до господарського суду Одеської області із даним позовом.

Дослідивши обставини справи, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, з наступних правових підстав.

Частиною 1 ст.15 ЦК України закріплено право кожної особи на захист свого цивільного права у випадку його порушення, невизнання або оспорювання.

Порушення права повязано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликане поведінкою іншої особи.

Отже, порушення, невизнання або оспорювання субєктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Згідно з ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

В пунктах 1-10 ч.2 ст.16 ЦК України наведено перелік способів захисту цивільних прав та інтересів.

До того ж, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

В силу частини 1 статті 20 ЦК України право на захист особа здійснює на свій розсуд.

При цьому, розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Приписами ч.ч.1, 2 ст. 20 ГК України встановлено, що держава забезпечує захист прав і законних інтересів субєктів господарювання та споживачів.

Кожний субєкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

Права та законні інтереси зазначених субєктів захищаються шляхом, зокрема визнання наявності або відсутності прав.

Метою подання такого позову є усунення невизначеності у субєктивному праві, належному особі, а також створення сприятливих умов для здійснення субєктивного права особою.

Законодавчо визначенні способи захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст.ст.55, 124 Конституції України та ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Отже, порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений ст.16 ЦК України, але який встановлений законом або договором та є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням.

Крім того, суд зазначає, що підстава позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Підставу позову становлять фактична й правова підстави.

Фактична підстава позову це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.

Правова підстава позову це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується вимога позивача.

Відповідно до ст.11 Закону України "Про публічні закупівлі" для організації та проведення процедур закупівель замовник утворює тендерний комітет (комітети) або визначає уповноважену особу (осіб).

Тендерний комітет діє на засадах колегіальності та неупередженості.

Членство в тендерному комітеті або визначення уповноваженої особи (осіб) не повинно створювати конфлікт між інтересами замовника та учасника чи між інтересами учасників процедури закупівлі, наявність якого може вплинути на обєктивність і неупередженість прийняття рішень щодо вибору переможця процедури закупівлі. Уповноважена особа (особи) під час організації та проведення процедур закупівель повинна забезпечити обєктивність та неупередженість під час процесу організації та проведення процедур закупівлі в інтересах замовника.

Склад тендерного комітету та положення про тендерний комітет затверджуються рішенням замовника. Уповноважена особа (особи) здійснює свою діяльність на підставі укладеного з замовником трудового договору (контракту) або розпорядчого рішення замовника. Уповноважена особа повинна мати вищу освіту.

Не можуть входити до складу тендерного комітету та/або визначатися уповноваженими особами посадові особи та представники учасників, члени їхніх сімей, а також народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим та депутати міської, районної у місті, районної, обласної ради.

До складу тендерного комітету входять не менше пяти осіб. У разі якщо кількість службових (посадових) осіб у штатній чисельності працівників замовника є меншою, ніж пять осіб, до складу тендерного комітету мають входити всі службові (посадові) особи замовника. Керівництво роботою тендерного комітету здійснює його голова. Голова тендерного комітету призначається замовником, організовує роботу комітету та несе персональну відповідальність за виконання покладених на комітет функцій. У разі визначення замовником уповноваженої особи (осіб) організація роботи здійснюється нею (ними) самостійно згідно з умовами трудового договору (контракту) або положення.

Голова, секретар та інші члени тендерного комітету, уповноважені особи можуть пройти навчання з питань організації та здійснення закупівель.

Тендерний комітет або уповноважена особа (особи):

планує закупівлі, складає та затверджує річний план закупівель;

здійснює вибір процедури закупівлі;

проводить процедури закупівель;

забезпечує рівні умови для всіх учасників, обєктивний та чесний вибір переможця;

забезпечує складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань публічних закупівель, визначених цим Законом;

забезпечує оприлюднення інформації та звіту щодо публічних закупівель відповідно до Закону;

здійснює інші дії, передбачені цим Законом.

Рішення тендерного комітету або уповноваженої особи оформлюється протоколом. У рішенні відображаються результати поіменного голосування членів комітету, присутніх на засіданні тендерного комітету, з кожного питання. Протокол підписується всіма членами комітету, присутніми на його засіданні, або всіма уповноваженими особами. У разі відмови члена тендерного комітету або однієї з уповноважених осіб підписати протокол про це зазначається у протоколі з обґрунтуванням причин відмови.

Примірне положення про тендерний комітет та уповноважену особу (осіб) затверджується Уповноваженим органом.

Частиною 1 ст.12 Закону України "Про публічні торги" передбачено, що закупівля може здійснюватися шляхом застосування, зокрема, процедури відкритих торгів.

У відповідності до ч.1 ст.17 замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобовязаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо:

1) він має незаперечні докази того, що учасник пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій посадовій особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;

2) відомості про юридичну особу, яка є учасником, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або повязані з корупцією правопорушення;

3) службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення;

4) субєкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів торгів (тендерів);

5) фізична особа, яка є учасником, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

6) службова (посадова) особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

7) тендерна пропозиція подана учасником процедури закупівлі, який є повязаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з членом (членами) тендерного комітету, уповноваженою особою (особами) замовника;

8) учасник визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;

9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань";

10) юридична особа, яка є учасником, не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень.

За приписами ч.12 ст.18 Закону України "Про публічні закупівлі" рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обовязковими для виконання замовниками, особами, яких вони стосуються.

Рішення органу оскарження може бути оскаржене субєктом оскарження, замовником у судовому порядку протягом 30 днів з дня його оприлюднення в електронній системі закупівель.

Згідно ст.20 Закону України "Про публічні закупівлі" відкриті торги є основною процедурою закупівлі.

Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Відповідно до ст.21 Закону України "Про публічні закупівлі" оголошення про проведення процедури відкритих торгів безоплатно оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу відповідно до статті 10 цього Закону.

В оголошенні про проведення процедури відкритих торгів обовязково зазначаються:

найменування та місцезнаходження замовника;

назва предмета закупівлі;

кількість та місце поставки товарів або обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;

очікувана вартість закупівлі товарів, робіт або послуг із зазначенням інформації про включення до очікуваної вартості податку на додану вартість (ПДВ) та інших податків і зборів;

строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

дата та час розкриття тендерних пропозицій, у разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до положень частини четвертої статті 10 цього Закону;

розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у відсотках або грошових одиницях та математична формула, що буде застосовуватися при проведенні електронного аукціону для визначення показників інших критеріїв оцінки.

В оголошенні може зазначатися додаткова інформація, визначена замовником.

Дата і час розкриття тендерних пропозицій, крім випадку, встановленого в абзаці десятому цієї частини, та дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою закупівель автоматично в день оприлюднення замовником оголошення на веб-порталі Уповноваженого органу.

Строк для подання тендерних пропозицій не може бути менше ніж 15 днів з дня оприлюднення оголошення про проведення процедури відкритих торгів на веб-порталі Уповноваженого органу.

У разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, строк для подання тендерних пропозицій не може бути менше ніж 30 днів з дня його оприлюднення.

Зі змісту ч.1 ст.22 Закону України "Про публічні закупівлі" вбачається, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Згідно ст.30 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник:

не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону;

не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець:

відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;

не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Інформація про відхилення тендерної пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю, тендерна пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.

У разі якщо учасник, тендерна пропозиція якого відхилена, вважає недостатньою аргументацію, зазначену в повідомленні, такий учасник може повторно звернутися до замовника з вимогою надати додаткову інформацію стосовно причини невідповідності його пропозиції умовам тендерної документації, зокрема, технічній специфікації та/або його невідповідності кваліфікаційним критеріям, а замовник зобовязаний надати йому відповідь з такою інформацією не пізніше ніж через пять днів з дня надходження такого звернення через електронну систему закупівель

Таким чином, судом встановлено, що одночасно статтею 30 Закону визначені підстави відхилення тендерних пропозицій.

Поряд з цим, у вказаній статті Законодавцем визначено підстави не як права замовника на вибір рішення, а як певну обставину, тобто випадок, у разі настання якого необхідно дотримуватися визначеної Законом норми.

Однією з підстав відхилення тендерної у позиції є ненадання переможцем документів, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону у встановлені ним строки, про що зазначено вище.

Законом визначено, що строки надання документів повинні не перевищувати п'яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір.

Тобто, граничним днем строку є п'ятий день.

Враховуючи відсутність відповідних застережень в Законі - наведений строк рахується у календарних днях, що відповідає висновкам Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Президента України щодо офіційного тлумачення частин другої і третьої статті 84 та частин другої і четвертої статті 94 Конституції України у рішенні від 07 липня 1998 року №1-19/98, справа №11-рп/98 ("термін "дні", якщо він вживається у зазначених правових актах без застережень, означає лише календарні дні").

Лист відповідача від 29.06.2017р. №08/20-16 про необхідність надання додаткової інформації було розміщено 29.06.2017р. (четвер).

Отже, відлік строку почався з наступного дня - 30.06.2017 (п'ятниці).

Як встановлено судом, протягом 30.06.2017р. - 01.07.2017 (суботи), 02.07.2017 (неділі), 03.07.2017 (понеділку), а останній п'ятий день строку припав на 04.07.2017 (вівторок) необхідні документи від позивача до відповідача не надходили.

При цьому слід звернути увагу, що Закон не містить жодних приписів щодо підстав для продовження цього строку.

З огляду на ненадання документів позивачем (переможцем) у визначений строк, про що вказує сам позивач, тендерний комітет комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси", в порядку п.2 ч.1 статті 30 Закону України "Про публічні закупівлі" за переконанням суду правомірно прийняв рішення про відхилення тендерних пропозицій ТОВ "ЛІНККОР".

Статтями 4-2 та 4-3 Господарського процесуального кодексу України визначено, що правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та обєктивного зясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Одночасно, суд, перевіривши доводи та докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, дійшов висновку про відсутність підстав для правового захисту його інтересів в межах даного спору.

Відповідно до вимог ст.ст.32, 33 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

При цьому, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Згідно ч.1 ст.34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Згідно зі ст.43 Господарського процесуального кодексу України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та недоведеними, у зв'язку з чим відмовляє позивачу у задоволенні заявлених позовних вимог в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.32, 33, 44-49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. У позові відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає чинності в порядку ст.85 ГПК України.

Повний тест рішення складено 25 вересня 2017 р.

Суддя О.В. Цісельський