ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2017 року Справа № 908/2140/16
Колегія суддів Вищого господарського суду України у складі :

головуючого суддіХодаківської І.П.,
Яценко О.В.,
Мачульського Г.М.,
розглянувши
касаційну скаргуДержавної екологічної інспекції у Запорізькій області
на постанову від 25.01.2017 Донецького апеляційного господарського суду
у справі№908/2140/16 господарського суду Запорізької області
за позовомДержавної екологічної інспекції у Запорізькій області
до третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачаКомунального підприємства "Центральний парк культури та відпочинку "Дубовий гай" ОСОБА_5
простягнення 120589,56 грн.

За участю представників сторін:

Від позивача - не з'явились

Від відповідача - Супрун Т.Ю. (дов. від 01.03.17)

Від 3-ої особи - ОСОБА_5

У зв'язку з перебуванням судді Бакуліної С.В. у відпустці, справа слухається колегією суддів у складі: головуючий - Ходаківська І.П., судді -Яценко О.В., Мачульський Г.М. (протокол автоматичної зміни складу колегії суддів від 12.09.2017 р.).

Від Державної екологічної інспекції у Запорізькій області надійшло клопотання про розгляд справи без участі її повноважного представника.

ВСТАНОВИЛА:

Державна екологічна інспекція у Запорізькій області звернулась до господарського суду Запорізької області з позовом до Комунального підприємства "Центральний парк культури та відпочинку "Дубовий гай" про стягнення 120589,56 грн.

Рішенням господарського суду Запорізької області від 06.12.2016 (колегія суддів у складі: Зінченко Н.Г., Науменко А.О., Смірнов О.Г.) у задоволенні позову відмовлено. Рішення мотивовано тим, що наданий позивачем розрахунок завданої державі шкоди не може бути належним доказом по справі, оскільки в акті та довідці, що є підставами для здійснення нарахування шкоди, зазначені різні вихідні дані. Крім того, наявність зазначених вище розбіжностей в акті та довідці взагалі ставить під сумнів порушення відповідачем ст. ст. 44, 49 Водного кодексу України.

Постановою колегії суддів Донецького апеляційного господарського суду від 25.01.2017 у складі: Агапова О.Л., Мартюхіна Н.О., Малашкевич С.А. рішення господарського суду першої інстанції залишено без змін.

Державна екологічна інспекція у Запорізькій області у касаційній скарзі просить рішення та постанову попередніх судових інстанцій скасувати, прийняти нове рішення, яким позов задовольнити. Скарга мотивована неправильним застосуванням та порушенням судами норм чинного законодавства, зокрема, положень Цивільного кодексу України.

КП "Центральний парк культури та відпочинку "Дубовий гай" у відзиві просить рішення та постанову попередніх судових інстанцій залишити без змін.

Розглянувши матеріали справи та касаційної скарги, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів зазначає наступне.

Господарськими судами попередніх інстанцій встановлено, що в період з 04.04.2016 по 14.04.2016 Державною екологічною інспекцією у Запорізькій області проводилась позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства КП "Центральний парк культури та відпочинку "Дубовий гай", якою встановлено, що підприємство в період з 05.06.2015 по 01.10.2015 здійснювало забір води з підземного водоносного горизонту свердловинами № 1, № 2 без дозволу на спеціальне водокористування, що є порушенням вимог ст. ст. 44, 49 Водного кодексу України. За вказаний період підприємством було забрано з підземного водоносного горизонту 36855 м3 води, згідно довідки відповідача від 13.06.2016 № 243.

За результатами перевірки складений акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами КП "Центральний парк культури та відпочинку "Дубовий гай" від 04.04.2016-14.04.2016, де в п. п. 3.2, 3.17 таблиці "Порушення вимог законодавства, виявлені під час заходу державного нагляду (контролю)" зафіксовано вищевказане порушення.

На підставі матеріалів перевірки державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області на ім'я Керівника КП "Центральний парк культури та відпочинку "Дубовий гай" винесено припис № 03/008-ПЗ від 19 квітня 2016 року, п. 2 якого було приписано до 16.09.2016 отримати дозвіл на спеціальне водокористування.

З урахуванням викладеного, на підставі довідки відповідача від 13.06.2016 № 243 про кількість видобутої води в період з 05.06.2015 по 01.10.2015 - 36855 м3 води та відповідно до Методики розрахунку розміру відшкодування збитків, заподіяних державі, внаслідок порушення законодавства про охорону і раціональне використання водних ресурсів, затвердженої Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 року за № 389, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 року за № 767/16783, Державною екологічною інспекцією у Запорізькій області була розрахована сума збитків, заподіяних державі з боку відповідача, яка складає 120589,56 грн.

На підставі матеріалів перевірки державними інспектором з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області складено протокол про адміністративне правопорушення від 13.04.2016 та на директора КП "Центральний парк культури та відпочинку "Дубовий гай" ОСОБА_13 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136 грн. на підставі ст. 48 та ст. ст. 242-1, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а також ст. 44 Водного кодексу України.

Державною екологічною інспекцією у Запорізькій області на адресу відповідача направлено претензію № 2087/12 від 22.06.2016 разом із розрахунком розміру шкоди.

Посилаючись на те, що добровільному порядку відповідачем відшкодування сплачено не було, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ст. 38 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Статтями 68, 69 зазначеного Закону встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Частиною 1 статті 149, статтею 151 Господарського кодексу України також передбачено, що суб'єкти господарювання використовують у господарській діяльності природні ресурси в порядку спеціального або загального природокористування відповідно до цього Кодексу та інших законів. Суб'єктам господарювання для здійснення господарської діяльності надаються в користування на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів земля та інші природні ресурси (в тому числі за плату або на інших умовах). Порядок надання у користування природних ресурсів громадянам і юридичним особам для здійснення господарської діяльності встановлюється земельним, водним, лісовим та іншим спеціальним законодавством.

Відповідно до положень статей 46, 48 Водного кодексу України водокористування може бути загальним або спеціальним. Спеціальне водокористування - це забір води з водних об'єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об'єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється фізичними та юридичними особами для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських та інших державних і громадських потреб.

Спеціальне водокористування здійснюється на підставі дозволу (пункт 9 частини 1 статті 44, статті 49 Водного Кодексу України).

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, зокрема, у разі здійснення забору води без дозволу на спеціальне водокористування врегульований Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затв. Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища і ядерної безпеки України від 20.07.2009 за №389, зареєстр. в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 за №767/16783.

Згідно п.9.2 Методики, фактичний об'єм води, що використана самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)), у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів визначається на основі даних: первинної документації, статистичної звітності, ліміту забору та використання води, індивідуальних норм водоспоживання та водовідведення або довідки фізичної особи-підприємця або юридичної особи за підписом керівництва, завіреної печаткою (за наявності).

Згідно з п. 5.7 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20 липня 2009 р. N 389, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14 серпня 2009 р. за N 767/16783, фактичні витрати зворотних вод визначаються на основі даних: первинної документації, статистичної звітності, ліміту забору та використання води, індивідуальних норм водоспоживання та водовідведення або довідки фізичної особи - підприємця або юридичної особи за підписом керівництва, завіреної печаткою (за наявності).

Як встановлено судами, в обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем надано акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами КП "Центральний парк культури та відпочинку "Дубовий гай" від 04.04.2016 - 14.04.2016 та довідку відповідача від 13.06.2016 № 243, на підставі даних якої позивачем здійснено розрахунок завданої державі шкоди.

В акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами КП "Центральний парк культури та відпочинку "Дубовий гай" від 04.04.2016 - 14.04.2016 зазначено, що позивачу відповідачем надавалася відомість змонтованого обладнання ТОВ "Укрпромвентиляція" від 16.12.2014 на об'єкті Будівництво водозабірних свердловин в ЦПКВ "Дубовий Гай по вул. Глисерна, 1 в м. Запоріжжя" згідно якого встановлено насос (для свердловин центробіжний) марки/типу PEDROLLO 4SR/32 та пульт керування DOMINO-T/10 UP CONTROL PANEL WITH ALARM. Технічні паспорти на свердловини, насоси центробіжні, пульти керування відсутні.

При цьому, розрахунок завданої шкоди позивачем виконаний за даними довідки № 243 від 13.06.2016, наданої відповідачем. Згідно з даними, зазначеними в довідці, видобування води зі свердловин № 1, № 2 здійснювалось за допомогою насосів "Pedrollo 4SR1m/35". Розрахунок видобутої зі свердловин води та, відповідно, й завданої шкоди здійснено виходячи з даних технічних характеристик саме насосу "Pedrollo 4SR1m/35".

Крім того, в наданій відповідачем довідці від 13.06.2016 № 243 зазначено, що свердловини використовувались в період з 05.06.2015 по 01.10.2015, про що свідчать як пояснення працівників парку, так і технічні документи на насоси, в той час як в акті зазначено, що технічні паспорти на насоси відсутні.

Таким чином, судами встановлено, що в матеріалах справи наявна лише довідка № 243 від 13.06.2016, підписана керівником та завірена печаткою КП "Центральний парк культури та відпочинку "Дубовий гай", в якій містяться відмінні від акту перевірки вихідні дані. Інші довідки, які відповідають вимогам чинного законодавства, в матеріалах справи відсутні, як відсутні й дані первинної документації, статистичної звітності, ліміту забору та використання води, індивідуальних норм водоспоживання та водовідведення. Тобто, зробити висновок щодо кількості забраної води з підземного водоносного горизонту, та, відповідно, визначити розмір шкоди, заподіяної державі, з наявних у справі документів не є можливим.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції обгрунтовано зазначив, що наданий позивачем розрахунок завданої державі шкоди не може бути належним доказом по справі, оскільки в акті та довідці, що є підставами для здійснення нарахування завданої шкоди, зазначені різні вихідні дані, та, відповідно правомірно відмовив у позові.

Відповідно до статті 1117 Господарського процесуального кодексу України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, касаційна інстанція на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Касаційна інстанція не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові господарського суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати нові докази або додатково перевіряти докази. У касаційній інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Враховуючи викладене, судова колегія вважає судові рішення у даній справі такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, підстав для їх зміни чи скасування не вбачається, а викладені у касаційній скарзі доводи скаржника судова колегія вважає непереконливими та такими, що спростовуються матеріалами справи та встановленими судами обставинами, а також такими, що зводяться до переоцінки обставин справи, що виходить за межі касаційного провадження.

З огляду на викладене, постанова апеляційної інстанції, якою залишено без змін рішення господарського суду першої інстанції про відмову в позові, відповідає нормам чинного законодавства і має бути залишено без змін.

Керуючись, ст.ст. 111-5, 111-7, 111-9, 111-11 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Вищого господарського суду України

ПОСТАНОВИЛА:

Касаційну скаргу Державної екологічної інспекції у Запорізькій області залишити без задоволення.

Постанову від 25.01.2017 Донецького апеляційного господарського суду у справі №908/2140/16 господарського суду Запорізької області залишити без змін.

Головуючий суддя І. Ходаківська

Судді О. Яценко

Г. Мачульський