ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" серпня 2017 р. Справа № 911/617/17

Господарський суд Київської області у складі судді Бацуци В. М.

при секретарі судового засідання Белишевій А. В.

за участю представників учасників процесу:

від позивача (за первісним позовом) - відповідача (за зустрічним позовом): Чебачева О. О. (довіреність № б/н від 07.07.2016 р.);

від відповідача-1 (за первісним позовом) - позивача (за зустрічним позовом): ОСОБА_2 (довіреність зареєстрована в реєстрі за № 373 від 24.03.2017 р.);

від відповідача-2 (за первісним позовом): не з'явились;

від третьої особи (за первісним позовом): Бєлицька І. В. (довіреність № б/н від 29.06.2016 р.);

розглянувши матеріали справи

за первісним позовом Малого приватного підприємства „Смолоскип", м. Бучач, Тернопільська ообласть

до:

1) ОСОБА_4, м. Тернопіль;

2) ОСОБА_5, м. Бучач, Тернопільська область;

за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, - Приватного підприємства „Золотопотіцьке", с. Зазим'є, Броварський район, Київська область

про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі підприємства

та

за зустрічним позовом ОСОБА_4 , м. Тернопіль

до Малого приватного підприємства „Смолоскип", м. Бучач, Тернопільська область

про зобов'язання виконати умови договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі і усунення перешкод у проведенні аудиту підприємства

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

МПП „Смолоскип" звернулось в господарський суд Київської області із первісним позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10.03.2016 р., укладеного між МПП „Смолоскип" та ОСОБА_4

Позовні вимоги обґрунтовані позивачем (за первісним позовом) неналежністю підпису директору МПП „Смолоскип" ОСОБА_5 на договорі купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10.03.2016 р., укладеному між МПП „Смолоскип" та ОСОБА_4

Ухвалою господарського суду Київської області від 07.03.2017 р. порушено провадження у справі № 911/617/17 за позовом МПП „Смолоскип" до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі підприємства і призначено її розгляд у судовому засіданні за участю представників учасників процесу на 29.03.2017 р. Також даною ухвалою суду залучено до участі у справі у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача (за первісним позовом), - ПП „Золотопотіцьке".

28.03.2017 р. до канцелярії суду від відповідача-1 (за первісним позовом) надійшов відзив б/н від 27.03.2017 р. на первісну позовну заяву, у якому він просить суд відмовити позивачу (за первісним позовом) повністю.

28.03.2017 р. до канцелярії суду від третьої особи надійшов відзив б/н від 27.03.2017 р. на первісну позовну заяву, у якому він просить суд відмовити позивачу (за первісним позовом) повністю.

28.03.2016 р. ОСОБА_4 (відповідач-1 за первісним позовом) до початку розгляду господарським судом справи по суті у справі № 911/617/17 звернувся в господарський суд Київської області із зустрічним позовом до МПП „Смолоскип" (позивач за первісним позовом) про зобов'язання виконати умови договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10.03.2016 р., укладеного між МПП „Смолоскип" та ОСОБА_4, із додатками до нього шляхом забезпечення можливості проведення аудиту ПП „Золотопотіцьке" (допустити аудиторів, визначених ОСОБА_4 на територію ПП „Золотопотіцьке" для проведення аудиту, надати необхідну документацію для проведення аудиту).

Позовні вимоги обґрунтовані позивачем (за зустрічним позовом) неналежним виконанням відповідачем (за зустрічним позовом) свого обов'язку щодо забезпечення проведення аудиту ПП „Золотопотіцьке" і створенням перешкод у проведенні аудиту ПП „Золотопотіцьке".

28.03.2017 р. до канцелярії суду від відповідача-1 (за первісним позовом) надійшло клопотання б/н від 28.03.2017 р. про здійснення фіксації судового засідання, у якому він просив суд здійснювати фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що за наслідками розгляду вищевказаного клопотання у судовому засіданні судом було його задоволено.

29.03.2017 р. перед судовим засідання до канцелярії суду від відповідача-1 (за первісним позовом) надійшло клопотання б/н від 28.03.2017 р. про зупинення провадження у справі, у якому він просив суд зупинити провадження у справі до завершення почеркознавчої експертизи в рамках кримінального провадження № 0000082, внесеного в ЄДР 16.06.2016 р. за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України та отримання відповідного висновку.

29.03.2017 р. у судовому засіданні за наслідками розгляду вищевказаного клопотання відповідача-1 (за первісним позовом) про зупинення провадження у справі судом було відмовлено в його задоволенні за безпідставністю і необґрунтованістю.

29.03.2017 р. за наслідками судового засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено розгляд справи на 05.04.2017 р.

05.04.2017 р. за наслідками судового засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено розгляд справи на 26.04.2017 р.

Ухвалою господарського суду Київської області від 05.04.2017 р. прийнято зустрічний позов ОСОБА_4 для спільного розгляду з первісним позовом Малого приватного підприємства „Смолоскип" у справі № 911/617/17 і призначено його розгляд у судовому засіданні за участю представників учасників процесу на 26.04.2017 р.

26.04.2017 р. перед судовим засіданням до канцелярії суду від третьої особи надійшли письмові пояснення б/н від 26.04.2017 р., що долучені судом до матеріалів справи.

26.04.2017 р. за наслідками судового засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено розгляд справи на 17.05.2017 р.

17.05.2017 р. перед судовим засіданням до канцелярії суду від позивача (за первісним позовом) надійшли заперечення б/н від 15.05.2017 р. на зустрічну позовну заяву, що долучені судом до матеріалів справи.

17.05.2017 р. за наслідками судового засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено розгляд справи на 07.06.2017 р.

22.05.2017 р. до канцелярії суду від відповідача-1 (за первісним позовом) надійшли додаткові пояснення б/н від 22.05.2017 р., що долучені судом до матеріалів справи.

07.06.2017 р. за наслідками судового засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено розгляд справи на 06.07.2017 р.

06.07.2017 р. за наслідками судового засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено розгляд справи на 22.08.2017 р.

22.08.2017 р. у судовому засіданні представник позивача (за первісним позовом) - відповідача (за зустрічним позовом) надав усні пояснення щодо своїх первісних позовних вимог, первісні позовні вимоги підтримав, вважає їх обґрунтованими і правомірними та такими, що підлягають задоволенню з підстав, зазначених в первісній позовній заяві. Також, представник позивача (за первісним позовом) - відповідача (за зустрічним позовом) надав усні пояснення щодо своїх заперечень проти зустрічного позову, просив суд відмовити в задоволенні зустрічного позову повністю з підстав, зазначених у відзиві на зустрічний позов.

Представник відповідача-1 (за первісним позовом) - позивача (за зустрічним позовом) у судовому засіданні надав усні пояснення щодо своїх заперечень проти первісного позову, просив суд відмовити в задоволенні первісного позову повністю з підстав, зазначених у зустрічній позовній заяві. Також, представник відповідача-1 (за первісним позовом) - позивача (за зустрічним позовом) надав усні пояснення щодо своїх зустрічних позовних вимог, зустрічні позовні вимоги підтримав, вважає їх обґрунтованими і правомірними та такими, що підлягають задоволенню з підстав, зазначених в зустрічній позовній заяві.

Представник третьої особи (за первісним позовом) у судовому засіданні надав усні пояснення щодо своїх заперечень проти первісного позову та усні пояснення щодо зустрічних позовних вимог, зустрічні позовні вимоги підтримав, вважає їх обґрунтованими і правомірними та такими, що підлягають задоволенню з підстав, зазначених в зустрічній позовній заяві.

Представник відповідача-2 (за первісним позовом) у судове засідання не з'явився, хоча про судове засідання був повідомлений належним чином, про причини своєї неявки у судове засідання суд не повідомив, документи, витребувані судом, не надав.

За наслідками судового засідання судом оголошено вступну і резолютивну частини рішення у даній справі.

Заслухавши пояснення представників учасників процесу, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд -

ВСТАНОВИВ:

Позивач (за первісним позовом) - МПП „Смолоскип" станом на 10.03.2016 р. (станом на момент укладення спірного договору) був єдиним учасником ПП „Золотопотіцьке", якому належало внесок у статутному капіталі товариства у розмірі 5 000 000 грн, що становило 100, 00 % статутного капіталу товариства, що підтверджується пунктами 1.2., 4.1. статуту ПП „Золотопотіцьке", затвердженого рішенням № 1 загальних зборів учасників підприємства від 27.02.2014 р., оформленим протоколом б/н від 27.02.2014 р., та зареєстрованого суб'єктом державної реєстрації від 28.02.2014 р.

10.03.2016 р. між позивачем (за первісним позовом) та відповідачем-1 (за первісним позовом) було укладено договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства, згідно з умовами п. 1.1. якого продавець зобов'язується в порядку та на умовах, визначених у цьому договорі, передати покупцю належну йому частку у статутному капіталі (фонді) приватного підприємства „Золотопотіцьке", що становить 100 % статутного капіталу (фонду), загальною вартістю 5 000 000 грн, з усіма правами та обов'язками, що належать учаснику підприємства відповідно до статуту та законодавства України, а покупець зобов'язується в порядку та на умовах, визначених у цьому договорі, прийняти та оплатити її вартість.

Згідно п. 2.1 договору продаж частки у статутному капіталі підприємства за домовленістю сторін вчиняється за 2 440 000 дол. сша (ціна договору). Дана сума є початковою ціною та сплачується в порядку та з урахуванням погодженої сторонами формули визначення остаточної вартості частки (ціни договору).

Відповідно до п. 2.2. договору сума ціни договору визначається сторонами за результатами аудиту, а саме за формулою.

- 100 % від початкової суми другого траншу сплачується покупцем у випадку відсутності відхилення початково заявлених продавцем (додаток № 5 та додаток № 6 до даного договору) даних стосовно майнового стану, наявності основних фондів та засобів, обсягу земельних ділянок, що знаходяться в оренді підприємства, площ засіяних підприємством угідь, показників дебіторської та кредиторської заборгованостей, від даних, отриманих за результатами аудиту, стосовно тих же показників, до укладення даного договору.

Пунктом 2.3. договору передбачено, що проведення аудиту підприємства здійснюється спеціалістами, визначеними на вибір та розсуд покупця. Витрати на проведення аудиту несе покупець.

Пунктом 2.4. договору передбачено, що аудит має бути проведений протягом п'ятнадцяти календарних днів, після чого підписується договір. Продавець зобов'язується не перешкоджати проведенню аудиту та забезпечити можливість його проведення (доступ аудиторів на підприємство, надання необхідної документації, тощо). У випадку перешкоджання проведенню аудиту, або виявлення надання завідомо недостовірних даних або документів, про що буде складений відповідний аудиторський висновок, такі дії продавця можуть слугувати підставою для відмови від даного договору з боку покупця.

Пунктом 2.5. договору передбачено, що ціну договору, визначену за формулою, покупець сплачує протягом десяти банківських днів з моменту підписання даного договору та погодження результатів аудиту та остаточної ціни договору, (що формулюється підписанням сторонами акту про результати аудиту, де зазначається, наскільки початково заявлені продавцем дані про майновий та фінансовий стан підприємства відповідають даним, отриманим при проведенні аудиту).

Пунктом 2.9. договору передбачено, що процедура переходу частки у статутному капіталі підприємства реалізовується за наступною схемою:

80 % частки переходить покупцеві, 20 % залишається за продавцем, але продавець надає нотаріально підготовлене рішення про відступлення 20 % частки в статутному капіталі на користь покупця на момент оплати ціни договору.

Згідно з п. 3.1. договору продавець свідчить, що вся інформація про фінансовий стан підприємства: перелік рухомого та нерухомого майна, що належать йому на праві власності, оренди, лізингу та інформація про зобов'язання підприємства міститься Додатку № 5 та Додатку № 6 до цього договору, що є його невід'ємною частиною, і є повною, вірною, точною та не є завідомо неправдивою.

Пунктом 4.1. договору передбачено, що право власності на частку, що відчужується, у покупця, за домовленістю сторін, виникає з моменту підписання даного договору.

Пунктом 7.1. договору визначено строк його дії, згідно якого даний договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання та діє до повного виконання сторонами всіх зобов'язань за цим договором.

Одночасно із укладенням договору між позивачем (за первісним позовом) та відповідачем-1 (за первісним позовом) було підписано додаток № 5 та додаток № 6 до купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10.03.2016 р.

11.04.2016 р. між позивачем (за первісним позовом) та відповідачем-1 (за первісним позовом) було підписано додаток до купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10.03.2016 р., згідно з умовами якого, крім іншого, сторони дійшли згоди внести частково зміни до договору, а також у п. 2.9. договору у наступній редакції: „Після підписання додатку, процедура переходу частки у статутному капіталі підприємства реаліазовується за наступною схемою: 60 % частки переходить покупцеві, 40 % частки залишається за продавцем або уповноваженою особою, яка надалі буде відступлена на користь покупця після оплати повної ціни договору.".

Як було зазначено вище, позивач (за первісним позовом) у своїй первісній позовній заяві просить суд визнати недійсним договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10.03.2016 р., укладений між МПП „Смолоскип" та ОСОБА_4

З приводу вказаної позовної вимоги позивача (за первісним позовом) суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Регулювання корпоративних відносин здійснюється Господарським кодексом України, Цивільним кодексом України, Законом України „Про господарські товариства", іншими нормативно-правовими актами, і безпосередньо установчими документами товариства.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України „Про господарські товариства" акціонерне товариство, товариство з обмеженою і товариство з додатковою відповідальністю створюються і діють на підставі установчого договору і статуту, повне і командитне товариство - установчого договору. Установчі документи товариства у випадках, передбачених чинним законодавством, погоджуються з Антимонопольним комітетом України.

Згідно з ч. 1 ст. 82 Господарського кодексу України установчим документом повного товариства і командитного товариства є засновницький договір. Установчим документом акціонерного товариства, товариства з обмеженою відповідальністю і товариства з додатковою відповідальністю є статут.

Згідно з ч. 2 ст. 87 Цивільного кодексу України установчим документом товариства є затверджений учасниками статут або засновницький договір між учасниками, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 цього ж кодексу установчим документом товариства з обмеженою відповідальністю є статут.

Частинами 1, 2 ст. 147 Цивільного кодексу України передбачено, що учасник товариства з обмеженою відповідальністю має право продати чи іншим чином відступити свою частку (її частину) у статутному капіталі одному або кільком учасникам цього товариства.

Відчуження учасником товариства з обмеженою відповідальністю своєї частки (її частини) третім особам допускається, якщо інше не встановлено статутом товариства.

Учасники товариства користуються переважним правом купівлі частки (її частини) учасника пропорційно до розмірів своїх часток, якщо статутом товариства чи домовленістю між учасниками не встановлений інший порядок здійснення цього права. Купівля здійснюється за ціною та на інших умовах, на яких частка (її частина) пропонувалася для продажу третім особам. Якщо учасники товариства не скористаються своїм переважним правом протягом місяця з дня повідомлення про намір учасника продати частку (її частину) або протягом іншого строку, встановленого статутом товариства чи домовленістю між його учасниками, частка (її частина) учасника може бути відчужена третій особі.

Згідно з ч. 1-3 ст. 53 Закону України „Про господарські товариства" учасник товариства з обмеженою відповідальністю має право продати чи іншим чином відступити свою частку (її частину) у статутному капіталі одному або кільком учасникам цього товариства.

Відчуження учасником товариства з обмеженою відповідальністю своєї частки (її частини) третім особам допускається, якщо інше не встановлено статутом товариства.

Учасники товариства користуються переважним правом купівлі частки (її частини) учасника пропорційно до розмірів своїх часток, якщо статутом товариства чи домовленістю між учасниками не встановлений інший порядок здійснення цього права. Купівля здійснюється за ціною та на інших умовах, на яких частка (її частина) пропонувалася для продажу третім особам. Якщо учасники товариства не скористаються своїм переважним правом протягом місяця з дня повідомлення про намір учасника продати частку (її частину) або протягом іншого строку, встановленого статутом товариства чи домовленістю між його учасниками, частка (її частина) учасника може бути відчужена третій особі.

Частиною 1 ст. 215 Цивільного кодексу України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Згідно ст. 203 цього ж кодексу зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства.

Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності.

Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом.

Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Частиною 2 ст. 207 цього ж кодексу передбачено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства, та скріплюється печаткою.

Пунктами 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 р. „Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними" передбачено, що цивільні відносини щодо недійсності правочинів регулюються Цивільним кодексом України (далі - ЦК), Земельним кодексом України, Сімейним кодексом України, Законом України від 12 травня 1991 року № 1023-XII „Про захист прав споживачів" (в редакції Закону від 1 грудня 2005 року № 3161-IV), Законом України від 6 жовтня 1998 року № 161-XIV „Про оренду землі" (в редакції Закону від 2 жовтня 2003 року № 1211-IV) та іншими актами законодавства.

При розгляді справ про визнання правочинів недійсними суди залежно від предмета і підстав позову повинні застосовувати норми матеріального права, якими регулюються відповідні відносини, та на підставі цих норм вирішувати справи.

Судам необхідно враховувати, що згідно із статтями 4, 10 та 203 ЦК зміст правочину не може суперечити ЦК, іншим законам України, які приймаються відповідно до Конституції України та ЦК, міжнародним договорам, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, актам Президента України, постановам Кабінету Міністрів України, актам інших органів державної влади України, органів влади Автономної Республіки Крим у випадках і в межах, встановлених Конституцією України та законом, а також моральним засадам суспільства.

Зміст правочину не повинен суперечити положенням також інших, крім актів цивільного законодавства, нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції України (статті 1, 8 Конституції України).

Відповідність чи невідповідність правочину вимогам законодавства має оцінюватися судом відповідно до законодавства, яке діяло на момент вчинення правочину.

У процесі розгляду справи судом встановлено, що згідно з Висновком експерта № 1.1-281/16, складеного 19.08.2016 р. та проведеного Тернопільським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України: „Підписи у графі „Продавець" на лицевій стороні першого аркушу та на зворотній стороні п'ятого аркушу договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10 березня 2016 року виконані не ОСОБА_5, а іншою особою.

Підписи у графі „Продавець" на лицевій стороні другого, третього, четвертого та п'ятого аркушів договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10 березня 2016 року виконані ОСОБА_5.

Підпис у графі „Продавець" додатку № 5 до договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10 березня 2016 року виконаний ОСОБА_5.

Підпис у графі „Продавець" додатку № 6 до договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10 січня 2016 року виконаний ОСОБА_5.

Підпис у графі „Продавець" додатку до договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 11 квітня 2016 року виконаний ОСОБА_5".

Крім того, згідно з Висновком експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (Тернопільське відділення) від 23.11.2016 р. за результатами проведення судово-технічної та почеркознавчої експертизи документів № 563/564/16-22 (пункт 2.8. висновків), підписи від імені ОСОБА_5 на лицевому боці аркуша 1 та на звороті аркуша 5 договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 /28/16 від 10 березня 2016 року виконано не ОСОБА_5, а іншою особою.

Підписи від імені ОСОБА_5 на лицевому боці аркушів 2, 3, 4 та 5 договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 від 10 березня 2016 року виконано ОСОБА_5.

Підписи від імені ОСОБА_5 на аркуші 1 та на звороті аркуша 5 договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 від 10 березня 2016 року, у додатку до цього договору від 11 квітня 2016 року б/н, у додатках № 5 та № 6 без дати, які знаходяться у реєстраційній справі № 1_641_000119_36, виконано не ОСОБА_5, а іншою особою.

Відповідно до Доповнення № 563/564/16-22 від 06.07.2017 р. до Висновка експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (Тернопільське відділення) від 23.11.2016 р. за результатами проведення судово-технічної та почеркознавчої експертизи документів № 563/564/16-22 у зв'язку із технічними, механічними помилками, допущеними у Висновку, внесено зміни до пункту 2.8. Висновка та викладено його у наступній редакції: „2.8. Підписи від імені ОСОБА_5 на лицевому боці аркуша 1 та на звороті аркуша 5 договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 /28/16 від 10 березня 2016 року виконано не ОСОБА_5, а іншою особою.

Підписи від імені ОСОБА_5 на лицевому боці аркушів 2, 3, 4 та 5 договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 від 10 березня 2016 року виконано ОСОБА_5.

Підписи від імені ОСОБА_5 у додатку б/н від 11 квітня 2016 р. до договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 від 10 березня 2016 року, у додатках № 5 та № 6 без дати до цього договору, які знаходяться у реєстраційній справі № 1_641_000119_36, виконано ОСОБА_5."

Також, згідно з Висновком експерта № 1.1-133/17, складеного 24.04.2017 р. та проведеного Тернопільським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України: „Підпис від імені ОСОБА_5, напроти рядка „Продавець" у договорі купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 від 10 березня 2016 року, виконаний ОСОБА_5".

Отже, як вбачається із матеріалів справи, підписи від імені ОСОБА_5 напроти рядка „Продавець" на лицевому боці аркуша 1 (з матеріалів реєстраційної справи ПП „Золотопотіцьке") договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 від 10.03.2016 р. були виконані не ОСОБА_5, а іншою особою, що підтверджується Висновком експерта № 1.1-281/16, складеного 19.08.2016 р. та проведеного Тернопільським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України, Висновком експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (Тернопільське відділення) від 23.11.2016 р. за результатами проведення судово-технічної та почеркознавчої експертизи документів № 563/564/16-22 з урахуванням Доповнень № 563/564/16-22 від 06.07.2017 р., наявними у матеріалах справи, при цьому підписи від імені ОСОБА_5 напроти рядка „Продавець" на лицевому боці аркуша 1 (на екземплярі наданому відповідачем-1) договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 від 10.03.2016 р. були виконані ОСОБА_5, що підтверджується Висновком експерта № 1.1-133/17, складеного 24.04.2017 р. та проведеного Тернопільським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України, наявним у матеріалах справи, а підписи від імені ОСОБА_5 напроти рядка „Продавець" на лицевій стороні другого, третього, четвертого та п'ятого аркушів (з матеріалів реєстраційної справи ПП „Золотопотіцьке") договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 від 10.03.2016 р. і підписи від імені ОСОБА_5 напроти рядка „Продавець" у додатку від 11.04.2016 р., додатку № 5, додатку № 6 (з матеріалів реєстраційної справи ПП „Золотопотіцьке") до договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10.03.2016 р. були виконані ОСОБА_5, що підтверджується і Висновком експерта № 1.1-281/16, складеного 19.08.2016 р. та проведеного Тернопільським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України і Висновком експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (Тернопільське відділення) від 23.11.2016 р. за результатами проведення судово-технічної та почеркознавчої експертизи документів № 563/564/16-22 з урахуванням Доповнень № 563/564/16-22 від 06.07.2017 р., наявними у матеріалах справи.

Таким чином, враховуючи вищевказані висновки експертів, у процесі розгляду справи судом встановлено, що директором МПП „Смолоскип" ОСОБА_5 однозначно було підписано другий, третій, четвертий, п'ятий аркуші договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 від 10.03.2016 р., додаток від 11.04.2016 р., додаток № 5, додаток № 6 до договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 від 10.03.2016 р., а також ним було підписано на лицевому боці аркуша 1 (на екземплярі наданому відповідачем-1) договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 від 10.03.2016 р., а також враховуючи пояснення ОСОБА_5 та інші обставини, викладені у постанові б/н від 30.06.2017 р. про закриття виконавчого провадження Прокуратури Тернопільської області, суд дійшов висновку, що директором МПП „Смолоскип" ОСОБА_5 було підписано та укладено із ОСОБА_4 договір (саме оригінал, а не проект) купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10.03.2016 р. і відповідно за таких обставин було реальне волевиявлення МПП „Смолоскип" на відчуження на користь ОСОБА_4 частки у статутному капіталі ПП „Золотопотіцьке" відповідно та на підставі вищевказаного договору.

Отже, враховуючи вищевикладене та те, що, як було встановлено судом у процесі розгляду справи, спірний договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10.03.2016 р. між МПП „Смолоскип" та ОСОБА_4 не суперечить положенням Цивільного кодексу України, а саме ст. 203, в редакції, що діяла на момент вчинення правочину, так як було реальне волевиявлення МПП „Смолоскип" на укладення із ОСОБА_4 договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10.03.2016 р. і відповідно на продаж належної підприємству частки в статутному капіталі ПП „Золотопотіцьке", а тому позовна вимога позивача (за первісним позовом) до відповідачів (за первісним позовом) про визнання його недійсним, є такою, що не ґрунтується на нормах законодавства України, а тому суд не вбачає підстав для задоволення первісного позову.

Позивач (за зустрічним позовом) у своїй зустрічній позовній заяві просить суд зобов'язати відповідача (за зустрічним позовом) виконати умови договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1/28/16 приватного підприємства від 10.03.2016 р., укладеного між МПП „Смолоскип" та ОСОБА_4, із додатками до нього шляхом забезпечення можливості проведення аудиту ПП „Золотопотіцьке" (допустити аудиторів, визначених ОСОБА_4 на територію ПП „Золотопотіцьке" для проведення аудиту, надати необхідну документацію для проведення аудиту).

Що стосується вказаної зустрічної позовної вимоги позивача (за зустрічним позовом) суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Регулювання відносин, що виникають у зв'язку із виконанням договорів здійснюється Господарським кодексом України, Цивільним кодексом України, іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Статтею 526 Цивільного кодексу України визначено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Пунктом 2.3. договору передбачено, що проведення аудиту підприємства здійснюється спеціалістами, визначеними на вибір та розсуд покупця. Витрати на проведення аудиту несе покупець.

Пунктом 2.4. договору передбачено, що аудит має бути проведений протягом п'ятнадцяти календарних днів, після чого підписується договір. Продавець зобов'язується не перешкоджати проведенню аудиту та забезпечити можливість його проведення (доступ аудиторів на підприємство, надання необхідної документації, тощо). У випадку перешкоджання пооведенню аудиту, або виявлення надання завідомо недостовірних даних або документів, про що буде складений відповідний аудиторський висновок, такі дії продавця можуть слугувати підставою для відмови від даного договору з боку покупця.

Частиною 1 ст. 530 Цивільного кодексу України закріплено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно з ст. 610 цього ж кодексу порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 612 цього ж кодексу боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

У процесі розгляду справи позивачем (за зустрічним позовом) у відповідності до ст. 33 Господарського процесуального кодексу України не було надано суду жодних належних та допустимих доказів, що б підтверджували ініціювання ним проведення аудиту ПП „Золотопотіцьке", укладення відповідних договорів із спеціалістами (аудиторами) для проведення аудиту ПП „Золотопотіцьке", направлення відповідних спеціалістів (аудиторів) для проведення аудиту ПП „Золотопотіцьке", тощо, а також не було надано суду жодних належних та допустимих доказів, що б підтверджували факти наявності та створення відповідачем (за зустрічним позовом) будь-яких перешкод у організації і здійсненні позивачем (за зустрічним позовом) проведення аудиту ПП „Золотопотіцьке".

Оскільки, враховуючи те, що як було встановлено судом у процесі розгляду справи, недоведеними є факти ініціювання позивачем (за зустрічним позовом) проведення аудиту ПП „Золотопотіцьке", укладення відповідних договорів із спеціалістами (аудиторами) для проведення аудиту ПП „Золотопотіцьке", направлення відповідних спеціалістів (аудиторів) для проведення аудиту ПП „Золотопотіцьке", тощо, а також недоведеними є факти наявності та створення відповідачем (за зустрічним позовом) будь-яких перешкод у організації і здійсненні позивачем (за зустрічним позовом) проведення аудиту ПП „Золотопотіцьке", а тому позовна вимога позивача (за зустрічним позовом) до відповідача (за зустрічним позовом) про зобов'язання виконати умови договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі і усунення перешкод у проведенні аудиту підприємства, є такою, що не ґрунтується на нормах законодавства України, а тому суд не вбачає підстав для задоволення зустрічного позову.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, обставини справи, позовні вимоги за первісним позовом є необґрунтованими і незаконними, а тому підлягають відхиленню, а позовні вимоги за зустрічним позовом є необґрунтованими і незаконними, а тому підлягають відхиленню.

Судові витрати за розгляд первісного позову відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача (за первісним позовом) - відповідача (за зустрічним позовом).

Судові витрати за розгляд зустрічного позову відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача (за зустрічним позовом) - відповідача (за первісним позовом).

Керуючись ст. ст. 44, 49, 60, 82 - 85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Відмовити у задоволенні первісного позову повністю.

2. Відмовити у задоволенні зустрічного позову повністю.

Суддя В.М.Бацуца

Повний текст рішення підписаний

13 вересня 2017 р.