14 вересня 2017 року Справа № 913/588/17
Провадження № 24/913/588/17
За позовом Державної екологічної інспекції у Луганській області, м. Сєвєродонецьк Луганської області
до Публічного акціонерного товариства "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", м. Рубіжне Луганської області
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача:
1.Луганська обласна державна адміністрація, м. Сєвєродонецьк Луганської області
2.Рубіжанська міська рада, м. Рубіжне Луганської області
3.Головне управління Державної казначейської служби України у Луганській області, м. Сєвєродонецьк Луганської області
про відшкодування шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в сумі 160 684 грн. 90 коп.
Суддя господарського суду Луганської області Рябцева О.В.
Секретар судового засідання Панфілова А.О.
у засіданні брали участь:
від позивача представник не прибув;
від відповідача представник не прибув;
від третьої особи Луганської обласної державної адміністрації представник не прибув;
від третьої особи Рубіжанської міської ради представник не прибув;
від третьої особи Головного управління Державної казначейської служби України у Луганській області представник не прибув.
Державна екологічна інспекція у Луганській області 21.07.2017 (згідно поштового штемпеля) звернулась до господарського суду Луганської області з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" про стягнення на користь держави збитків, заподіяних внаслідок порушення природоохоронного законодавства, в сумі 160 684 грн. 90 коп.
На обґрунтування заявленої вимоги позивач вказує, що за результатами планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами, проведеної Державною екологічною інспекцією у Луганській області в період з 03.08.2015 по 21.08.2015, встановлено незабезпечення підприємством заходів з захисту землі, а саме: виявлено факт засмічення (псування) земельної ділянки промисловими відходами 2 класу небезпеки (відпрацьовані залізничні шпали, забруднені нафтопродуктами) на земельній ділянці (відкритий ґрунт), які утворилися від ремонту залізничної колії, що є порушенням ст.ст. 35, 46 Закону України "Про охорону земель". За вказане правопорушення технолога цеху ВКіОС товариства притягнуто до адміністративної відповідальності за вказане правопорушення за ст. 52 Кодексу України про адміністративні правопорушення, про що Державною екологічною інспекцією у Луганській області винесено постанову від 28.08.2015 № 000150. Штраф за адміністративне правопорушення сплачений в повному обсязі 08.09.2015 в сумі 850 грн. 00 коп. За засмічення земельної ділянки промисловими відходами позивачем згідно Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, нараховані збитки в розмірі 160 684 грн. 90 коп. Відповідачем збитки на даний час не відшкодовані, тому позивач просить їх стягнути в судовому порядку.
Відповідач відзив на позовну заяву і витребувані судом документи не надав. Клопотанням від 14.09.2017 № 460, яке надійшло на електронну адресу суду 14.08.2017, що не передбачено процесуальним законодавством, представник відповідача ОСОБА_1 просить відкласти розгляд справи у звязку з неможливістю бути присутнім у судовому засіданні з поважних причин. Дане клопотання судом відхиляється, оскільки суд не визнавав обовязковою явку у судове засідання представника відповідача, а витребував лише документи. Крім того, відповідачем доказів поважності причин неприбуття в судове засідання не надано.
Відповідно до ст. 75 ГПК України якщо відзив на позовну заяву і витребувані господарським судом документи не подано, справу може бути розглянуто за наявними в ній матеріалами. Враховуючи викладене справа розглядається за наявними в ній матеріалами.
Третя особа Луганська обласна державна адміністрація підтримує заявлені вимоги, справу просить розглянути справи без участі представника.
Третя особа Рубіжанська міська рада надала пояснення від 09.08.2017 № 024-041/2826, в яких зазначено, що питання щодо стягнення збитків, спричинених внаслідок порушення природоохоронного законодавства, не входить до компетенції Рубіжанської міської ради як органу місцевого самоврядування.
Третя особа Головне управління Державної казначейської служби України у Луганській області листом від 08.08.2017 № 12-12/2532 повідомила реквізити рахунку для зарахування платежів за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності на території м. Рубіжне Луганської області. Справу просить розглянути без участі представника управління.
Оцінивши надані докази, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених вимог з огляду на наступне.
Матеріалами справи підтверджено, що Державною екологічною інспекцією у Луганській області в період з 03.08.2015 по 21.08.2015 проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами Публічним акціонерним товариством "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", про що складено акт.
В результаті проведеної перевірки встановлено незабезпечення ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" заходів з захисту землі, а саме: виявлено факт засмічення (псування) земельної ділянки промисловими відходами 2 класу небезпеки (відпрацьовані залізничні шпали, забруднені нафтопродуктами) на земельній ділянці (відкритий ґрунт), які утворилися від ремонту залізничної колії, що є порушенням ст.ст. 35, 46 Закону України "Про охорону земель". Загальна площа земельної ділянки складає 65 м2, обєм промислових відходів складає 48,75 м3.
За вказане правопорушення технолога цеху ВКіОС ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за псування і забруднення сільськогосподарських та інших земель за ст. 52 Кодексу України про адміністративні правопорушення, про що Державною екологічною інспекцією у Луганській області винесено постанову від 28.08.2015 № 000150.
Штраф за адміністративне правопорушення сплачений вказаною посадовою особою відповідача 08.09.2015 в сумі 850 грн. 00 коп.
За засмічення земельної ділянки позивачем згідно Методики визначення розмірі шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства нараховані збитки в розмірі 160 684 грн. 90 коп.
Розрахунок здійснений на підставі акту обстеження засміченої земельної ділянки, складеного Державною екологічною інспекцією у Луганській області від 18.08.2015 (аркуш справи 36) та листа Управління Держгеокадастру у м. Сєвєродонецьку Луганської області щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки (аркуш справи 119).
На адресу відповідача позивачем направлена претензія від 11.12.2015 № 551/01-04-14 з вимогою про відшкодування збитків за засмічення земельної ділянки в розмірі 160 684 грн. 90 коп. Разом з претензією відповідачу було направлено розрахунок розміру збитків.
Відповідач надіслав на адресу позивача заперечення від 28.12.2015 № 09/9199, в яких зазначив про заборону проведення планових та позапланових перевірок субєктів господарювання, що здійснюють діяльність у зоні проведення антитерористичної операції. Крім того, відповідач зазначив, що позивачем помилково до промислових відходів віднесено залізничні шпали, які знаходились на зберіганні у тимчасовому складі, організованому на території цеху очисних споруд, жодним чином не можуть бути віднесені до відходів, оскільки вони є товаром і в подальшому були реалізовані іншій організації саме як шпали.
Відповідач збитки за засмічення земельної ділянки не відшкодував, тому позивач звернувся з даним позовом до суду.
Відповідно до ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обовязком держави.
Згідно ст. 2 Закону України від 25.06.1991 № 1264-ХІІ "Про охорону навколишнього природного середовища" (далі Закон № 1264) відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються цим Законом, а також земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.
Природні ресурси України є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, цим та іншими законами України (ст. 4 Закону № 1264).
Використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обовязкових екологічних вимог, зокрема, здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища; здійснення заходів щодо відтворення відновлюваних природних ресурсів; здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб. При використанні природних ресурсів має забезпечуватися виконання й інших вимог, встановлених цим Законом та іншим законодавством України (ст. 40 Закону № 1264).
Згідно ст. 41 Закону № 1264 економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, зокрема, відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Відповідно до ст. 1 Земельного кодексу України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Обовязок землекористувачів додержуватися вимог законодавства про охорону довкілля встановлений ст. 96 Земельного кодексу України.
Статтею 35 Закону України від 19.06.2003 № 962-IV "Про охорону земель" власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобовязані: зокрема, дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України; проводити на земельних ділянках господарську діяльність способами, які не завдають шкідливого впливу на стан земель та родючість ґрунтів; забезпечувати захист земель від ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бурянами, чагарниками і дрібноліссям, тощо.
За умовами ст. 56 Закону України "Про охорону земель" юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.
Згідно ст. 157 Земельного кодексу України відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам здійснюють органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, громадяни та юридичні особи, які використовують земельні ділянки, а також органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, громадяни та юридичні особи, діяльність яких обмежує права власників і землекористувачів або погіршує якість земель, розташованих у зоні їх впливу, в тому числі внаслідок хімічного і радіоактивного забруднення території, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами і стічними водами.
Порядок розрахунку розмірів відшкодування шкоди субєктами господарювання в процесі їх діяльності через забруднення земель хімічними речовинами, їх засмічення промисловими побутовими відходами та іншими відходами врегульовано Методикою визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 27.10.1997 № 171, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 05.05.1998 за № 285/2725, в редакції наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 04.04.2007 № 149. Методика застосовується під час встановлення розмірів шкоди від забруднення (засмічення) земель будь-якого цільового призначення, що сталося внаслідок несанкціонованих (непередбачених проектами, дозволами) скидів (викидів) речовин, сполук і матеріалів, внаслідок порушення норм екологічної безпеки у разі зберігання, транспортування та проведення вантажно-розвантажувальних робіт, використання пестицидів і агрохімікатів, токсичних речовин, виробничих і побутових відходів; самовільного розміщення промислових, побутових та інших відходів.
Згідно з приписами п.п. 3.2, 3.3 Методики землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища. Факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.
Під поняттям "грунт" розуміється природно-історичне органо-мінеральне тіло, що утворилося на поверхні земної кори і є осередком найбільшої концентрації поживних речовин, основою життя та розвитку людства завдяки найціннішій своїй властивості родючості (п. 2 Методики та ст. 1 Закону України "Про охорону земель").
За положеннями п. 3.5 Методики при виявленні засмічення визначаються на місці обсяги засмічення відходами та інші показники, які необхідні для визначення розмірів шкоди. Обєм відходів (м3), що спричинили засмічення, встановлюють за обємними характеристиками цього засмічення через добуток площі засмічення земельної ділянки та товщини шару цих відходів. Товщину шару відходів ділянки визначають вимірюванням (п.п. 3.5.1 Методики).
Порядок визначення розмірів шкоди внаслідок засмічення земель врегульовано п. 5 Методики.
Розміри шкоди обчислюються уповноваженими особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт засмічення земель, протягом шести місяців з дня виявлення порушення (п. 5.1 Методики).
Основою розрахунків розміру шкоди від засмічення земель є нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що засмічена (п. 5.2).
При визначенні розміру збитків позивач використав акт обстеження засміченої земельної ділянки, складений Державною екологічною інспекцією у Луганській області 18.08.2015 та лист Управління Держгеокадастру у м. Сєвєродонецьку Луганської області щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки.
Відповідно до ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Статтею 33 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Позивач документально обґрунтував протиправну поведінку відповідача, що потягла порушення екологічного законодавства, заподіяну шкоду такими діями та причинний звязок між протиправною поведінкою та її наслідками, а відповідач не довів відсутності своєї вини у порушенні Закону України "Про охорону земель", тому позов підлягає задоволенню у повному обсязі.
Відповідно до ст. 49 ГПК України судовий збір в сумі 2 410 грн. 27 коп., сплачений позивачем при подачі позову, покладається на відповідача.
У судовому засіданні відповідно до ст. 85 ГПК України оголошено вступну та резолютивну частини рішення.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 49, 82, 84, 85 ГПК України, суд
1.Позовні вимоги Державної екологічної інспекції у Луганській області до Публічного акціонерного товариства "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: 1.Луганська обласна державна адміністрація, 2.Рубіжанська міська рада, 3.Головне управління Державної казначейської служби України у Луганській області про відшкодування шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в сумі 160 684 грн. 90 коп. задоволити в повному обсязі.
3.Стягнути з Публічного акціонерного товариства "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", Луганська область, м. Рубіжне, вул. Менделєєва, 67, ідентифікаційний код 01882551 на користь Державної екологічної інспекції у Луганській області, Луганська область, м. Сєвєродонецьк, вул. Гагаріна, 93, ідентифікаційний код 37991372 судовий збір в сумі 2 410 грн. 27 коп., видати наказ позивачу після набрання рішенням законної сили.
4.Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.
5.Повне рішення складено і підписано - 19.09.2017.
Суддя О.В.Рябцева