ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"04" вересня 2017 р. Справа № 924/142/17

Господарський суд Хмельницької області у складі головуючого судді Димбовського В.В., суддів Гладюка Ю.В., Смаровоза М.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький

до Національного природного парку "Подільські Товтри", м. Камянець-Подільський

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Міністерства екології та природних ресурсів, м. Київ

про стягнення 5248,50 грн. - шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу

За участю представників:

від позивача: ОСОБА_1 - за довіреністю від 03.01.2017р.

від відповідача: ОСОБА_2 - за довіреністю від 16.01.2017р., ОСОБА_3 - за довіреністю від 10.03.2017р.

від третьої особи: не з'явився

У судовому засіданні відповідно до ч. 2 ст. 85 ГПК України проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Суть спору: позивач звернувся з позовом про стягнення з відповідача 5397,50 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.

Ухвалою суду від 25.05.2017р. прийнято подану представником позивача заяву про зменшення розміру позовних вимог. Предмет позову становлять вимоги про стягнення з відповідача 5248,50 грн. - шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.

В обґрунтування позовних вимог посилається на проведену працівниками Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області в період з 24.10.2016р. по 11.11.2016р. планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства на території Національного природного парку "Подільські Товтри", в результаті якої виявлено факт незаконної рубки 8 дерев різних порід у кварталі 25 виділ 14 площа 2,4 га. Вказана обставина, на думку позивача, підтверджується актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду №104/03 від 11.11.2016р.

Розмір шкоди, завданої внаслідок незаконної рубки дерев, розраховано на підставі такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства у межах територій та об'єктів природно-заповідного фонду України, затверджених постановою КМУ від 24.07.2013р. №541.

У поясненнях від 20.03.2017р. позивач, посилаючись на п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004р. №17 "Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля", зазначив, що порубка дерев визнається незаконною, якщо вчинена без відповідного дозволу, за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства, до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків, не на призначених ділянках чи понад установлену кількість та ін. Відповідно до п. 4 "Положення про державну лісову охорону", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №976 від 16.09.2009р., п. 5 "Положення про службу державної охорони природно-заповідного фонду України", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1127 від 14.07.2000р., що кореспондується із ст. 90 Лісового кодексу України, основними завданнями держлісохорони є здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства власниками лісів, всіма лісокористувачами та користувачами мисливських угідь, іншими юридичними і фізичними особами, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу. Вважає, що відповідач, як постійний лісокористувач земельної ділянки кварталу 25 виділу 14 площа 2,4га, не дотримавшись вимог законодавства в частині забезпечення охорони та захисту лісових насаджень допустив незаконну порубку на підпорядкованій йому території, не забезпечив збереження непризначених для порубки дерев, не здійснив комплекс заходів, спрямованих на збереження лісів, незаконних порубок, не запобігав порушенню законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, своєчасно не виявив таких порушень і не вжив відповідних заходів щодо їх усунення.

Представник позивача у судовому засіданні наполягає на задоволенні позовних вимог з підстав, наведених у позові та поясненнях.

Відповідач у відзиві на позов від 13.03.2017р., доповненні до відзиву від 15.06.2017р. та його представник у судовому засіданні просять відмовити в його задоволенні, зазначаючи, що за незаконну рубку дерев невстановленими особами національний природний парк не може нести майнової відповідальності. Службою державної охорони національного природного парку на вісім дерев незаконно зрізаних виявлених в кварталі 25 вид. 14 Кам'янець-Подільського ПОНДВ складено акт обстеження від 27.10.2016р. №6/2016, розраховано збитки на суму 5852 грн., направлено матеріали в Кам'янець-Подільський районний відділ поліції лист №854 від 01.11.2016р. для встановлення осіб та притягнення до адміністративної відповідальності відповідно стягнення збитків завданих навколишньому природному середовищу, дані документи при проведенні перевірки надавались позивачу, а саме Державній екологічній інспекції у Хмельницькій області, яка закінчила проведення планової перевірки 11.11.2016р. При цьому позивач в ході перевірки не притягнув до адміністративної відповідальності жодного із посадових (відповідальних) осіб працівників національного природного парку "Подільські Товтри", що також підтверджує факт не встановлення осіб які завдали шкоди навколишньому природному середовищу самовільною рубкою дерев. Відповідач вважає, що вжив вичерпних заходів для встановлення осіб (особи) склавши акт обстеження, розрахував збитки завдані природно-заповідному фонду, та направив матеріали до правоохоронних органів для встановлення осіб та притягнення до адміністративної відповідальності та стягнення збитків (шкоди). Звертає увагу суду на те, що позивачу було надано дані матеріали при проведенні планової перевірки.

У доповненні до відзиву представник відповідача також зазначив, що в акті перевірки №104/03 від 11.11.2016р. відсутні дані про незаконно зрізані дерева (а саме діаметр пнів, із чітко вказаними породами) в польовій переліковій відомості від 31.10.2016р. вказані лісорубні квитки та перелік різних порід дерев (пнів), не вказано які дерева було зрізано незаконно (фактично позивач перелічує дерева (пнів), які зрізано на підставі лісорубних квитків. Дані, які вказано в польовій переліковій відомості від 31.10.2016р. та акті перевірки №104/03 від 11.11.2016р. не відповідають даним в розрахункові, та не можуть служити підставою для розрахунку. Відповідач вважає, що розрахунок здійснено із порушеннями додатку 1 постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2013р. за №541 Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд.

Відповідач просить суд не брати до уваги доданий позивачем розрахунок та відмовити в задоволенні позовних вимог у зв'язку із тим, що розрахунок здійснено із грубими порушеннями, які не відповідають акту перевірки №104/03 від 11.11.2016р. та польовій переліковій відомості від 31.10.2016р.

Представник третьої особи - Міністерство екології та природних ресурсів у судове засідання не з'явився, письмового відзиву на позов не надав, про причини неявки не повідомив.

Розглянувши подані документи і матеріали, зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи по суті, суд встановив:

Відповідно до Державного акту на право постійного користування землею серії І-ХМ №000653 від 26.12.2002р., виданого Кам'янець-Подільською районною державною адміністрацією землекористувачу - Національному природному парку "Подільські Товтри", останній отримав у постійне користування для природоохоронного та рекреаційного призначення 321,74 гектари землі в межах згідно з планом землекористування, відповідно до рішення Хмельницької обласної ради народних депутатів від 16.12.1998р. №11. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право постійного користування землею за №10. Акт підписано головою Устянської сільської ради народних депутатів.

Згідно з п. 1.1 Положення "Про Національний природний парк "Подільські Товтри", затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 26.01.2005р. №46 (у редакції наказу Мінприроди від 15.08.2013р. №353), НПП "Подільські Товтри" є об'єктом природно-заповідного фонду загальнодержавного значення.

Парк є бюджетною, неприбутковою, природоохоронною, рекреаційною, культурно-освітньою, науково-дослідною установою і входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення та використання (п. 1.2 Положення).

Згідно п. 2.1 Положення парк створений з метою збереження, відтворення та раціонального використання природних ландшафтів Поділля з унікальними історико-культурними комплексами, що мають важливе природоохоронне, наукове, освітнє, естетичне, рекреаційне та оздоровче значення.

Як передбачено п. 2.2 Положення основними завданнями парку є, зокрема, збереження та відтворення цінних природних та історико-культурних комплексів та природних об'єктів ландшафтів Поділля, включаючи підтримання та збереження екологічної природної рівноваги в регіоні, створення умов для організованого туризму, відпочинку та інших видів рекреаційної діяльності в природних умовах з додержанням режиму охорони заповідних комплексів та об'єктів.

Відповідно до п. п. 5.1 - 5.5 положення про Національний природний парк "Подільські Товтри" охорона території Парку покладається на службу його охорони, що входить до складу служби державної охорони природно-заповідного фонду України. Службу державної охорони Парку (далі - служба держохорони) очолює директор Парку, який несе повну відповідальність за організацію її діяльності та забезпечення додержання режиму території, а також збереження, відтворення та раціональне використання природних комплексів і ресурсів у межах його території. Управління службою держохорони здійснює Мінприроди. Основними завданнями служби держохорони є: забезпечення додержання режиму охорони території та природних об'єктів; попередження та припинення порушень природоохоронного законодавства. Повноваження служби держохорони визначаються законодавством.

Положенням про природоохоронне науково-дослідне відділення НПП "Подільські Товтри", затвердженого директором НПП "Подільські Товтри", встановлено, що Природоохоронне науково-дослідне відділення створюється в складі Національного природного парку "Подільські Товтри". Організаційно-правова діяльність природоохоронного науково-дослідного відділення (далі ПОНДВ) регламентується Законами України "Про охорону навколишнього середовища", "Про природно-заповідний фонд", Положенням про НПП "Подільські Товтри". Очолює ПОНДВ керівник, який призначається на посаду Директором Національного природного парку "Подільські Товтри" за поданням Головного природознавця. Контроль за діяльністю ПОНДВ здійснює адміністрація НПП "Подільські Товтри".

Відповідно до п. п. 1.1, 1.3, 1.4 Положення про відділ державної охорони природно-заповідного фонду України НПП "Подільські Товтри" Відділ державної охорони природно-заповідного фонду України (далі - відділ держохорони) забезпечує охорону та збереження національного природного парку. Відділ державної охорони очолює начальник відділу. Службу держохорони очолює директор НПП.

У період з 24.10.2016р. по 11.11.2016р. працівниками Державної екологічної інспекції у Хмельницькому районі було проведено перевірку дотримання Національним природнім парком "Подільські Товтри" вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду, за результатами якої складено акт перевірки №104/03 від 11.11.2016р.

Перевіркою, зокрема, встановлено наступне порушення вимог законодавства: в результаті контрольного попенного переліку виявлено незаконну рубку 8 дерев різних порід у кварталі 25 виділі 14 площа 2,4 га. (пункт 1 акту).

Директор Національного природного парку "Подільські Товтри" у акті перевірки зазначив, що зауваження будуть надані після ознайомлення, станом на 11.11.2016р. на 5 аркушах.

Польова перелікова відомість від 31.10.2016р. містить перелік зрізаних дерев в виділі 14, кварталі 25, на території Кам'янець-Подільської ПОНДВ НПП "Подільські Товтри" площею 2,4 га. Польова перелікова відомість підписана державними інспекторами з ОППІ у Хмельницькій області, головним природознавцем Національного природного парку "Подільські Товтри".

У переліковій відомості зазначається, що, провівши аналіз матеріалів відводу та даних контрольного переліку зрізаних дерев, в кварталі 25 виділі 14 площа 2,4 га на території Кам'янець-Подільського ПОНДВ НПП "Подільські Товтри" встановлено слідуючі незаконно зрізані дерева: дуб 20 см., 26см., 12см. (сух), 23 см.; черешня: 22см., 20 см., акація 10см.; липа 12 см. Всього незаконно зрізано 8 дерев різних порід, діаметр пнів вказано в сантиметрах, біля шийки кореня. Перелікова відомість підписана державними інспекторами з ОППІ у Хмельницькій області.

Інспектором з охорони ПЗФ та головним природознавцем Національного природного парку "Подільські Товтри" складено акт №6/2016 від 27.10.2016р. обстеження (перевірки) дотримання вимог природоохоронного законодавства на загальній, вилученій території НПП "Подільські Товтри", яким встановлено, що у кварталі 25 виділі 14 площа 2,4 га проводилась санітарна рубка в 2016р. Після проведення рубки невідомими особами було зрізано незаконно 8 дерев.

У доданому розрахунку значиться, що зрізані наступні дерева: акація біла, 1 шт., діаметр 10 см, 82 грн. шкоди; липа мілколиста, 1 шт., діаметр 12 см, 143 грн. шкоди; дуб черещатий, 1 шт., діаметр 12 см, 143 грн. шкоди; дуб черещатий, 1 шт., діаметр 16 см, 374 грн. шкоди; дуб черещатий, 1 шт., діаметр 17 см, 374 грн. шкоди; дуб черещатий, 1 шт., діаметр 18 см, 374 грн. шкоди; дуб черещатий, 1 шт., діаметр 22 см, 760 грн. шкоди; дуб черещатий, 1 шт., діаметр 38 см, 3602 грн. шкоди; всього 8 дерев, 5852грн. шкоди.

Національний природний парк "Подільські Товтри" направив Керівнику Кам'янець-Подільського районного відділу поліції ГУНП в Хмельницькій області лист №854 від 01.11.2016р., у якому повідомив про направлення акту №6/2016 від 27.10.2016р. обстеження (перевірки) дотримання вимог природоохоронного законодавства на вилученій території НПП "Подільські Товтри", розрахунку шкоди заподіяної природно-заповідному фонду незаконною рубкою лісу (дерев) від 27.10.2016р. на суму 5852грн. для встановлення осіб та притягнення їх до адміністративної відповідальності та відшкодування збитків.

Листом №5093/06 від 23.11.2016р. Державна екологічна інспекція в Хмельницькій області повідомила Національний природний парк "Подільські Товтри", що проведеною перевіркою дотримання вимог природоохоронного законодавства було встановлено факт шкоди, заподіяної рубкою 8 дерев різних порід в кварталі 25 вид 14 на території НПП "Подільські Товтри". Розмір шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, склав 5397,50 грн.

Згідно доданого позивачем до матеріалів справи розрахунку шкоди, заподіяної внаслідок незаконної рубки 8 дерев різних порід в кварталі 25 вид 14 на території Кам'янець-Подільського ПОНДВ НПП "Подільські Товтри" (здійсненого на основі акту №104/03 від 11.11.2016р., польової перелікової відомості), сума шкоди складає 5248,50 грн., у тому числі: липа сира 1 шт., діаметр дерева у корі біля шийки кореня 12 см. (діаметр 10,1-14 см.), 143 грн. шкоди; акація сира 1 шт., діаметр дерева у корі біля шийки кореня 10 см. (діаметр до 10 см.), 82,00 грн. шкоди; черешня сира, 2 шт., діаметр дерева у корі біля шийки кореня 20 см. та 22 см. (діаметр 18,1-22 см.), 2*760=1520,00 грн. шкоди; дуб сухий, 1 шт., діаметр дерева у корі біля шийки кореня 12 см. (діаметр 10,1-14 см.), 1*143/2 = 71,50 грн. шкоди; дуб сирий, 1 шт., діаметр дерева у корі біля шийки кореня 20 см. (діаметр 18,1-22 см.), 760,00 грн. шкоди; дуб сирий, 2 шт., діаметр дерева у корі біля шийки кореня 23 см. та 26 см. (діаметр 22,1-26 см.), 2*1336 = 2672,00 грн. шкоди.

Дослідивши надані докази, оцінивши їх в сукупності, судом прийнято до уваги наступне.

Згідно зі ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що природні ресурси України є власністю народу України, який має право на володіння, використання та розпорядження природними багатствами.

Статтею 5 цього Закону визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в народному господарстві в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ).

В ст. 66 Конституції України встановлено, що кожний зобов'язаний не заподіювати шкоду природі.

Відповідно до ст. 20 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", до компетенції спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань екології та природних ресурсів і його органів на місцях належать державний контроль за використанням і охороною земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони республіки, а також за додержанням норм екологічної безпеки.

Відповідно до пп. ґ п. 4.2 Положення про Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області, затвердженого Наказом Державної екологічної інспекції України №136 від 12.12.2011р. (далі - Положення), Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами, зокрема, вимог законодавства про додержання режиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду щодо: законності вирубки, ушкодження дерев і чагарників, знищення або ушкодження лісових культур; заготовки деревини відповідно до затвердженого лісосічного фонду.

Держекоінспекція для виконання покладених на неї завдань має право проводити перевірки з питань, що належать до її компетенції, видавати за їх результатами обов'язкові для виконання приписи, розпорядження (п. 6.4 Положення).

Згідно з п. 1.4 Порядку організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженого Наказом №464 від 10.09.2008р. Міністерства охорони навколишнього природного середовища України, під актом перевірки слід розуміти документ, який фіксує факт проведення планових, позапланових перевірок суб'єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання.

Пунктом 4.13 зазначеного Порядку визначено, що за результатами проведеної планової або позапланової перевірки, в тому числі спільно з іншими органами державного нагляду (контролю), державним інспектором складається уніфікований акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, що містить перелік питань для здійснення планових заходів державного нагляду (контролю), залежно від ресурсу, що перевірявся.

У відповідності до п.4.19 вказаного нормативно-правого акта в останній день перевірки два примірники акта перевірки підписуються державними інспекторами, які проводили перевірку, і всіма членами комісії (якщо перевірка проводилася комісією), керівником або уповноваженою особою суб'єкта господарювання. Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта перевірки. У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт, про це зазначається в акті перевірки.

Як встановлено судом, Державною екологічної інспекцією у Хмельницькій області було проведено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства, за результатами якої видано акт №104/03 від 11.11.2016р., яким встановлена незаконна рубка 8 дерев різних порід у кварталі 25 виділі 14 площа 2,4 га.

У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи (ч. 1 ст. 17 Лісового Кодексу України).

Указом Президента України від 27.06.1996р. №474/96 "Про створення національного природного парку "Подільські Товтри" на території Городоцького, Кам'янець-Подільського та Чемеровецького районів Хмельницької області створено національний природний парк "Подільські Товтри" і підпорядковано Міністерству охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України.

Як вже зазначалось, основними завданнями парку є, зокрема, збереження та відтворення цінних природних та історико-культурних комплексів та природних об'єктів ландшафтів Поділля, включаючи підтримання та збереження екологічної природної рівноваги в регіоні з додержанням режиму охорони заповідних комплексів та об'єктів.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що Національний природний парк "Подільські Товтри" є постійним лісокористувачем, який створений з метою збереження, відтворення і раціонального використання природних ландшафтів Поділля.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Лісового кодексу України постійні лісокористувачі зобов'язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; вести первинний облік лісів.

Статтею 63 Лісового Кодексу України встановлено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Відповідно до п. 5 ст. 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов'язані, зокрема, здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Як передбачено ч. 1 ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Згідно ст. 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004р. №17 "Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля" порубка дерев визнається незаконною, якщо вона вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено.

Статтями 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Приписи вказаної норми передбачають, що підставою для виникнення цивільно-правової відповідальності є наявність шкоди, протиправна поведінка (дія чи бездіяльність) заподіювача шкоди, причинний зв'язок між ними та наявність вини особи, яка заподіяла шкоду.

Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров'я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов'язкова умова, але і міра відповідальності, оскільки за загальним правилом завдана шкода відшкодовується в повному обсязі (мова йдеться про реальну шкоду та упущену вигоду).

Завдану шкоду підтверджено переліковою відомостю, польовою переліковою відомістю та складеним за наслідками перевірки актом №104/03 дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду, який у встановленому законодавству порядку не оскаржений та не скасований, в частині що стосується обставин, які мають значення для предмету спору.

Постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд" від 24.07.2013р. №541 затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконної рубки або пошкодження дерев та рослин, що мають здеревяніле стебло, до ступеня припинення росту (додаток №1) за кожне дерево, зрубане або пошкоджене до ступеня припинення росту з діаметром дерева у корі біля шийки кореня до 10 см оцінка заподіяної шкоди складає 82 грн., 10,1-14 см 143 грн., 14,1-18 см 374 грн., 18,1-22 см 760 грн., 22,1-26 см 1336 грн., 26,1-30 см 2112 грн., 30,1-34 см 2832 грн., 34,1-38 см 3602 грн., 38,1-42 см 4422 грн., 42,1-46 см 5247 грн., 46,1-50 см 6066 грн. Пунктом 6 примітки додатку №1 вищевказаної Постанови встановлено, що у разі привласнення буреломних, вітровальних дерев, а також самовільного вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за цією таксою, зменшеною у два рази.

Розрахунок розміру шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства внаслідок незаконного вирубання дерев, здійснено відповідно до наведених вище Такс. Відтак, відповідно до розрахунку, складеного позивачем на підставі акту перевірки, польової перелікової відомості та згідно до Постанови КМУ від 24.07.2013р. №541 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд", розмір шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки 8 дерев різних порід: липа сира 1 шт., діаметр дерева у корі біля шийки кореня 12 см. (діаметр 10,1-14 см.), 143 грн. шкоди; акація сира 1 шт., діаметр дерева у корі біля шийки кореня 10 см. (діаметр до 10 см.), 82,00 грн. шкоди; черешня сира, 2 шт., діаметр дерева у корі біля шийки кореня 20 см. та 22 см. (діаметр 18,1-22 см.), 2*760=1520,00 грн. шкоди; дуб сухий, 1 шт., діаметр дерева у корі біля шийки кореня 12 см. (діаметр 10,1-14 см.), 1*143/2 = 71,50 грн. шкоди; дуб сирий, 1 шт., діаметр дерева у корі біля шийки кореня 20 см. (діаметр 18,1-22 см.), 760,00 грн. шкоди; дуб сирий, 2 шт., діаметр дерева у корі біля шийки кореня 23 см. та 26 см. (діаметр 22,1-26 см.), 2*1336 = 2672,00 грн. шкоди. Всього - 5248,50 грн.

Причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

Відповідач, допустивши протиправну бездіяльність у вигляді невчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчій йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело до незаконного вирубування невстановленими особами дерев (нанесення збитків).

Отже, саме внаслідок бездіяльності працівників відповідача стало можливим і відбулось вирубування дерев невстановленими особами та заподіяна шкода.

У вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства у випадках встановлення контролюючими органами при проведенні перевірок дотримання природоохоронного законодавства на підвідомчій лісовому господарству території факту правопорушення, вчиненого невстановленими особами, необхідно виходити з того, що обов'язки із: забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень; дотримання правил і норм використання лісових ресурсів; ведення лісового господарства на основі матеріалів лісовпорядкуваня, здійснення використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення, відповідно до ст. 19 Лісового кодексу України, покладено на постійних лісокористувачів (пункт 6.1.2 роз'яснення Вищого арбітражного суду України від 27.06.2001р. №02-5/744 "Про деякі питання практики вирішення спорів, пов'язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища").

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а також і постійні лісокористувачі, вина яких полягає у допущенні та не перешкоджанні їх працівниками незаконному вирубуванню лісових насаджень (пошкодженню дерев) внаслідок неналежного виконання ними своїх службових обов'язків. Тобто, проявом їх протиправної поведінки є незабезпечення працівниками постійних лісокористувачів охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбувається вирубування дерев (пошкодження дерев). Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, у постановах Вищого господарського суду України від 16.07.2014р. у справі №907/535/13, від 14.10.2014р. у справі №906/249/14, від 12.11.2014р. у справі №914/1138/14, від 30.07.2015р. у справі №927/56/15, від 08.10.2015р. у справі №912/1676/14 та від 28.10.2015р. у справі №909/132/15.

Таким чином, посилання відповідача на не притягнення до адміністративної відповідальності відповідальних осіб працівників національного природного парку "Подільські Товтри" та не встановлення осіб які завдали шкоди навколишньому природному середовищу самовільною рубкою дерев не приймаються судом до уваги, оскільки не впливають на викладені вище обставини.

Щодо доводів представника відповідача, що Національний природний парк "Подільські Товтри" не має відповідати за незаконну вирубку лісу, оскільки останню не здійснювало, то суд зазначає наступне.

Юридична відповідальність є важливим елементом правового регулювання суспільних відносин, суть якого полягає в цілеспрямованому впливі на поведінку індивідів за допомогою юридичних засобів з метою впорядкування суспільних відносин, надання їм системності і стабільності, уникнення різких загострень соціальних конфліктів, втілення принципів соціальної справедливості тощо. Саме існування права як регулятора суспільних відносин обумовлене необхідністю підтримувати соціальний порядок у неоднорідному суспільстві, попереджаючи будь-які відхилення від встановлених правил поведінки.

За допомогою юридичної відповідальності встановлюються дієві механізми охорони і захисту суспільних відносин від неправомірних посягань шляхом покарання діянь, які порушують умови нормального розвитку суспільства, суперечать інтересам держави, суспільства в цілому. Розгляд юридичної відповідальності саме в цьому контексті дозволяє з'ясувати її роль і значення в системі забезпечення і гарантування прав і свобод особи, їх охорони і захисту від незаконних порушень.

Юридична відповідальність є важливим засобом забезпечення законності та правопорядку, належної реалізації чинного законодавства. З іншого боку, вона стимулює правомірну поведінку суб'єктів суспільних відносин, сприяє формуванню в населення поваги до права та закону, а отже, виступає істотним фактором побудови правової держави в Україні.

А тому, покладення відповідальності виключно на осіб, що безпосередньо здійснюють незаконне вирубування, та звільнення від юридичної відповідальності, як засобу державного примусу, лісокористувачів знівелює принцип невідворотності покарання за неналежну охорону ввіреного в їх користування лісового фонду та призведе до втрати найбільш дієвого механізму стимулювання стосовно самих лісокористувачів до належного виконання покладених на них обов'язків з охорони лісу.

Відповідач, як винна особа, повинен відшкодувати завдану державі шкоду внаслідок порушення природоохоронного законодавства в повному обсязі. Відповідачем не надано суду обґрунтованих доказів на спростування висновків акту перевірки, розрахунку розміру шкоди. Не надано також і доказів відшкодування в добровільному порядку шкоди, заподіяної внаслідок допущення відповідачем незаконної вирубки дерев.

Щодо тверджень відповідача про його звернення до правоохоронних органів, судом приймається до уваги наступне.

Відповідно до п.2.5 Інструкції з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Держкомлісгоспу України 31.08.2010р. №262 і зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 29.09.2010р. за №863/18158, у разі, якщо виявлено факт порушення лісового законодавства, однак особу порушника встановити неможливо (порушник вчинив правопорушення і зник з місця події), посадовою особою органу лісового господарства складається акт огляду місця вчинення порушення лісового законодавства (далі - акт) (додаток 2). Складений акт протягом трьох днів з моменту виявлення правопорушення направляється до органу внутрішніх справ за місцем вчинення правопорушення для встановлення особи порушника. Виявлені при цьому незаконно добуті лісові ресурси вилучаються, про що зазначається в акті.

З наявних в матеріалах справи листа №854 від 01.11.2016р. та акту №6/2016 від 27.10.2016р. вбачається, що відповідач виявив незаконну рубку лісу на ввіреній йому території та повідомив про це Кам'янець-Подільський районний відділ поліції ГУНП в Хмельницькій області. Попереднє встановлення відповідальними особами факту незаконної порубки 8 дерев не скасовує вини та відповідальності відповідача за протиправну бездіяльність, яка полягала у невчиненні дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчій йому території земель лісового фонду, тобто засвідчують лише виконання певних дій, спрямованих на фіксацію незаконної рубки та повідомлення про такий факт органів правопорядку.

Також судом враховується, що перевірка позивача була розпочата 24.10.2016р., а акт відповідача датується 27.10.2016р., тобто відповідач виявив незаконну рубку дерев (склавши акт №6/2016 від 27.10.2016р.) та звернувся до правоохоронних органів (лист №854 від 01.11.2016р.) вже після початку проведення перевірки позивачем (з 24.10.2016р. по 11.11.2016р.).

Як вбачається з пояснень позивача від 25.05.2017р., останнім допущено технічну описку в проведеному розрахунку шкоди, заподіяної внаслідок незаконної рубки 8 дерев різних порід в кварталі 25 вид 14 на території Кам'янець-Подільського ПОНДВ НПП "Подільські Товтри".

Під час розгляду справи позивачем здійснено уточнений розрахунок, відповідно до якого, загальна сума шкоди склала 5248,50 грн. При цьому дані, зазначені в уточненому розрахунку, доданому позивачем до матеріалів справи, відповідають даним, вказаним у польовій відомості та переліковій відомості щодо кількості зрізаних дерев та щодо діаметру пнів біля шийки кореня. Технічні описки в розрахунку позивача не змінюють та не спростовують того факту, що незаконною порубкою дерев завдано шкоду навколишньому природному середовищу.

Інші доводи відповідача також не приймаються судом до уваги, оскільки в силу положень ст.ст. 33, 34 ГПК України, не спростовують інших зібраних по справі доказів щодо доведеності вини і шкоди, заподіяної саме відповідачем.

За приписами наведених норм, позивач повинен довести факт заподіяння шкоди, її розмір, наявність протиправної поведінки (бездіяльності) відповідача і причинно-наслідковий зв'язок між протиправною поведінкою (бездіяльністю) та шкодою. При цьому, відсутність вини доводиться відповідачем. Дослідивши усі обставини та зібрані у справі докази, судом встановлено факт незаконного вирубування дерев на підконтрольній відповідачеві території Національного природного парку, внаслідок чого державі було заподіяно шкоду в розмірі 5248,50 грн. Судом встановлено наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної бездіяльності відповідача, котра виявилась у незабезпеченні ним належної охорони і захисту лісу. Внаслідок невиконання відповідачем зобов'язань, які покладені на нього лісовим і природоохоронним законодавством та Положенням, відбулося вирубування невстановленими особами 8 дерев різних порід. Судом встановлено також наявність безпосереднього причинного зв'язку між шкодою і бездіяльністю відповідача, адже шкода виступає об'єктивним наслідком бездіяльності відповідача через недотримання лісового і природоохоронного законодавства; наявність самої шкоди. Відсутність вини у незаконній вирубці дерев відповідач не довів.

За приписами статті 32 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд, у визначеному законом порядку, встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Згідно зі статтею 34 цього ж Кодексу господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості.

З огляду на те, що судом установлено факт порушення відповідачем вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, як і наявність усіх складових цивільного правопорушення, суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений належними доказами та підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належить: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів обєднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Згідно з ч. 1 ст. 29 Бюджетного кодексу України до доходів Державного бюджету України включаються доходи бюджету, за винятком тих, що згідно із статтями 64, 66, 69, 691 та 71 цього Кодексу закріплені за місцевими бюджетами, при цьому джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є - 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності (п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України).

Статтею 11 ЗУ "Про Державний бюджет України на 2017 рік" встановлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2017 рік у частині доходів є надходження, визначені частиною третьою статті 29 Бюджетного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених пунктом 17 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України (аналогічна позиція викладена в постанові ВГСУ від 17.09.2013р. у справі №5028/6/62(5/59)/2012).

Відповідно до п.п. 2.2. Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 29.01.2013 №43, у процесі казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету органи Казначейства: відкривають бюджетні рахунки для зарахування надходжень у національній валюті в головних управліннях Казначейства в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі; здійснюють розподіл платежів між загальним та спеціальним фондами державного бюджету, між державним і місцевими бюджетами відповідно до нормативів відрахувань, визначених бюджетним законодавством, та перераховують розподілені кошти за належністю. Відомість розподілу платежів до бюджетів (п. 8.1. Порядку).

Таким чином, суд стягує кошти на рахунок вказаний позивачем у позові, а в подальшому органи Казначейства здійснюють розподіл платежів між державним і місцевими бюджетами відповідно до нормативів відрахувань, та перераховують розподілені кошти за належністю.

При цьому, з врахуванням постанови пленуму Вищого господарського суду №6 від 23.03.2012р. "Про судове рішення", суд стягує зазначені кошти на користь держави в особі юридичної особи - Державної екологічної інспекції в Хмельницькій області (позивача) та на рахунок вказаний позивачем у позові.

У відповідності до ст. 49 ГПК України судові витрати підлягають покладенню на відповідача, в зв'язку із задоволенням позову.

Керуючись ст. ст. 44, 49, 82, 84, 85, 115 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький до Національного природного парку "Подільські Товтри", м. Камянець-Подільський, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Міністерства екології та природних ресурсів, м. Київ, про стягнення 5248,50 грн. - шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, задовольнити.

Стягнути з Національного природного парку "Подільські Товтри" (Хмельницька область, м. Кам'янець-Подільський, вул. Польський ринок, 6, код 23832341) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції в Хмельницькій області (м. Хмельницький, вул. Івана Франка, 2/2; код 38045514) 5248,50 грн. (пять тисяч двісті сорок вісім гривень 50 коп.) - шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу та зарахувати вказані кошти за наступними реквізитами: одержувач коштів Устянська сільська рада, р/р 0275, код класифікації 24062100, код 37971377, МФО 815013, банк одержувача: ГУ ДКСУ в Хмельницькій області.

Видати наказ.

Стягнути з Національного природного парку "Подільські Товтри" (Хмельницька область, м. Кам'янець-Подільський, вул. Польський ринок, 6, код 23832341) на користь Державної екологічної інспекції в Хмельницькій області (м. Хмельницький, вул. Івана Франка, 2/2; код 38045514) 1600,00 грн. (одну тисячу шістсот гривень 00 коп.) - судового збору.

Видати наказ.

Повне рішення складено 08 вересня 2017 року.

Головуючий суддя В.В. Димбовський

Суддя Ю.В. Гладюк

Суддя М.В. Смаровоз

Віддруковано 4 примірники:

1 - до справи;

2 - позивачу,

3 - відповідачу,

4 - третій особі (м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 35).