РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13.09.2017Справа №910/11897/16

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "УКРПРОМТЕХСЕРВІС"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АРСЕНАЛ ТЕЛЕКОМБУД"
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Військова частина НОМЕР_1

про стягнення 691 200 грн.

Суддя Пукшин Л.Г.

Представники:
від позивача: Панкулич В.І. представник за довіреністю б/н від 10.06.16р.

від відповідача: Мороз А.С. представник за додатковою угодою № 01 від 08.08.17р. до договору від 14.02.17

від третьої особи: не з`явився

У судовому засіданні 13.09.2017, в порядку ст. 85 ГПК України, було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Укрпромтехсервіс" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Арсенал Телекомбут" про стягнення 691 200,00грн

Рішенням Господарського суду міста Києва від 22.12.2016р., яке залишено без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 14.03.2017р., позовні вимоги задоволено повністю, вирішено стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Арсенал Телекомбут" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство Укрпромтехсервіс" 691 200,00 грн. основного боргу та 10 368,00 грн. судового збору.

Постановою Вищого господарського суду України від 30.05.2017р. скасовано постанову Київського апеляційного Господарського суду від 14.03.2017р. та рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2016р., а матеріали справи № 910/11897/16 направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Вищий господарський суд України у постанові від 30.05.2017р. звертає увагу судів попередніх інстанцій, що "задовольняючи позовні вимоги, суди попередніх інстанцій хоча і посилалися на ст.853 ЦК України, проте не звернули достатньої уваги на положення ч.4 даної статті, відповідно до змісту якої у разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Суд касаційної інстанції зауважує, що питання можливості проведення відповідної експертизи, судами навіть не ставилося, хоча попередні інстанції мали встановити відповідність та якість обсягів виконаних підрядних робіт затвердженій проектно-кошторисній документації та зобов`язанням, взятим сторонами по договору підряду і додаткам до нього, що є невід`ємною його частиною. А вразі виявлення недоліків у таких роботах та неможливості подальшої експлуатації або часткової експлуатації спостережних веж, з`ясувати причини та наслідки їх виникнення, тим самим врахувавши інтереси обох сторін, а не лише позивача.

Крім того, суд касаційної інстанції дійшов висновку про ненадання попередніми інстанціями, у контексті положень ст.854 ЦК України, жодної оцінки доказам щодо попередньої оплати вартості підрядних робіт по спорудженню вежі №8, як то рахунку-фактури, копія якого міститься у матеріалах справи на а.103 т.2 та відповідної копії виписки з рахунку відповідача про здійснення попередньої оплати за вежу №8 (а.с.117 т.1).

А тому розмір заборгованості за підрядні роботи має бути розглянутий судами після дослідження і оцінки вказаних доказів попередньої оплати за спорудження вежі №8".

Згідно розпорядження щодо призначення повторного автоматичного розподілу справ № 05-23/1767 від 07.06.2017р. справу №910/11897/16 передано на розгляд судді Пукшин Л.Г.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.06.2017 прийнято справу №910/11897/16 до провадження та призначено до розгляду у судовому засіданні на 26.07.17.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.07.2017 суд відклав розгляд справи за клопотанням відповідача.

09.08.17р. через загальний відділ діловодства суду надійшли письмові пояснення відповідача з урахуванням висновків, викладених в постанові Вищого господарського суду України від 30.05.2017р., в яких відповідач вказує, що матеріалами справи підтверджується факт оплати відповідачем послуг з монтажу вежі № 8, оплата якого була здійснена 02.10.2015р., проте судами належну оцінку даній обставині не надано.

Крім того, відповідач звертає увагу, що матеріалами справи підтверджується здійснення позивачем роботи з усунення недоліків виконаних робіт у липні 2016р., а тому відсутні підстави вважати про будівельну готовність об`єктів у період з липня 2016р.

Також, відповідач зазначає, що позивач просить суд стягнути заборгованість по шести вежам та зазначає їх номери. Проте, нумерація веж не передбачена ні договором, ні проектно-кошторисною документацією та акти виконаних робіт не містять координати об`єктів, а тому відсутня можливість ідентифікувати вежі, що дає підстави вважати про невизначеність предмету спору.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.08.2017 суд продовжив строк вирішення спору на 15 днів та відклав розгляд справи на 06.09.2017.

06.09.2017 через загальний відділ діловодства господарського суду надійшли письмові пояснення третьої особи для долучення до матеріалів справи та повідомлення про неможливість забезпечити явку уповноважених представників у судове засідання, що призначене на 06.09.2017.

У судовому засіданні 06.09.2017, за участю представників сторін, було оголошено перерву до 13.09.2017.

13.09.2017 до канцелярії суду надійшло письмове клопотання відповідача про призначення судової товарознавчої технічної експертизи, у якій останній зазначає, що виключно шляхом проведення судової експертизи є можливим вирішити спір щодо якості роботи та довести неналежну якість виготовлення і монтажу позивачем веж, їх невідповідність. У наданому клопотанні відповідач також надає перелік питань, які просить суд поставити на вирішення експерту.

У судовому засіданні 13.09.2017 представник відповідача підтримав подане через канцелярію суду клопотання, відповідно до якого просив призначити у справі судову експертизу та поставити на розгляд експерта запропоновані питання.

Представник позивача щодо заявленого клопотання заперечував та просив відмовити в його задоволенні, оскільки спір про недоліки будівельних робіт між замовником і підрядником може мати місце тільки в процесі їх передання-приймання, який чітко регламентований чинним законодавством. Суть спору щодо недоліків виконаних робіт, які замовник і підрядник виявили під час їх спільного огляду, полягає в різній оцінці якості таких робіт. Не можна говорити про недоліки робіт без їх огляду. Огляд робіт без присутності підрядника не має правового значення, за виключенням випадку, якщо останній не з`явився без поважних причини на такий огляд.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи та клопотання відповідача, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про призначення судової експертизи з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза.

Спір про недоліки будівельних робіт між замовником і підрядником може мати місце тільки в процесі їх передання-приймання, який чітко регламентований чинним законодавством. Суть спору щодо недоліків виконаних робіт, які замовник і підрядник виявили під час їх спільного огляду, полягає в різній оцінці якості таких робіт. Не можна говорити про недоліки робіт без їх огляду. Огляд робіт без присутності підрядника не має правового значення, за виключенням випадку, якщо останній не з`явився без поважних причини на такий огляд.

У матеріалах справи містяться підписані замовником акти технічної готовності спостережних веж, згідно яких вежі змонтовані у відповідності до будівельних норм і умов договору, готові до експлуатації за призначенням та передані по відповідних актах кінцевому замовнику, Харківському прикордонному округу (кінцевому замовнику), який повністю розрахувався за них.

При цьому, відповідачем заявляючи про недоліки виконаних підрядником робіт та призначення експертизи, не надано проекту монтажу спостережних веж та не зазначено, в чому полягає невідповідність виконаних підрядником робіт цьому проекту.

Згідно ст.875 ЦК України та п.п. 1.1, 1.2, 4.1.1 договору підряду будівельні роботи виконуються підрядником відповідно до затвердженої замовником проектної документації (проекту). За умов відповідності виконаних підрядником робіт затвердженому замовником проекту посилання на їх недоліки є безпідставним.

Таким чином замовник, який не забезпечив прийняття виконаних за договором підряду робіт, не оглянув їх за участі підрядника, не має права посилатися на недоліки таких робіт.

Отже, з огляду на вищезазначене, суд вважає, що наданий відповідачем перелік питань та вказана у клопотанні експертиза виходить за межі предмету спору у даній справі.

У судовому засіданні, призначеному на 13.09.2017, представник позивача підтримав позовні вимоги та надав пояснення по суті спору.

Представник відповідача проти позову заперечував та просив відмовити в його задоволенні.

Третя особа в судове засідання явку уповноваженого представника не забезпечила, про причини відсутності суд не повідомила, про дату та час проведення судового засідання була повідомлена належним чином.

Згідно абзацу 3 п. 3.9.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції в разі якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), і не повернуто підприємством зв`язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.

У випадку нез`явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Оскільки неявка представника третьої особи не перешкоджає вирішенню спору по суті, господарський суд вважав за необхідне розглянути справу за відсутності представника третьої особи та за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив.

Між Товариством з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Укрпромтехсервіс" (надалі позивача, підрядник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Арсенал Телекомбут" (надалі відповідача, замовник) укладено договір підряду №829 (надалі Договір) із послідуючими додатками і додатковою угодою, що є невід`ємними частинами договору.

Відповідно до п. 1.1. Договору Підрядник зобов`язувався за завданням Замовника виконати роботі по влаштуванню фундаменту та монтажу металоконструкцій спостережних веж в кількості 22 штук в Харківській області за місцезнаходженням, зазначеним в додатку №1 до цього договору, а замовник прийняти і оплатити виконані роботи.

Згідно п. п. 3.2., 3.3. Договору підрядник виконує на об`єкті будівельні та монтажні роботи з матеріалів замовника на підставі додатку № 2 до Договору або за погодженням сторін. Матеріали замовника включаються в акт виконаних робіт без включення їх вартості до оплати.

Підрядник в рамках Договору зобов`язався виконати роботи в узгоджений строк з дотриманням будівельних норм і правил, що діють в Україні, не допускати відхилення від проектної документації (п. 4.1.1. Договору), оформити відповідно до чинних норм України виконавчу документацію, акти виконаних робіт та інші документи компетенції підрядника, необхідні для здачі об`єкта (п. 4.1.6. Договору), а також до закінчення робіт передати замовнику всю виконавчу документацію, необхідну технічну документацію (п. 4.1.7. Договору).

Пунктом 5.2 договору підряду визначена вартість робіт по встановленню однієї спостережної вежі і складає 115 200.00 грн, в тому числі ПДВ 19 200,00 грн., а загальна вартість робіт - 2 534 400,00 грн.

Відповідно до п. 5.7. Договору оплата вартості робіт здійснюється за кожну встановлену вежу протягом 10 днів з моменту підписання представниками сторін Акту здачі-приймання робіт.

Згідно пунктів 6.1, 6.2. та 6.3. Договору підряду, здавання-приймання виконаних робіт оформлюється актами здачі-приймання виконаних робіт, підписаними обома сторонами наступним чином: на кожен об`єкт оформлюється окремий акт здачі-приймання виконаних робіт. Здавання-приймання об`єкта загалом оформлюється актом, дата підписання якого сторонами визначає момент передачі об`єкта у власність замовника. У випадку мотивованої відмови замовника прийняти виконані роботи сторонами складається акт з переліком претензій замовника, в якому вказується причини відмови та питання до їх усунення.

Даний договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до моменту виконання сторонами своїх зобов`язань за Договором (п. 11.5. договору).

Як вбачається із матеріалів справи, станом на 10.01.2016 позивач (підрядник) виконав роботи по влаштуванню фундаменту та монтажу металоконструкцій останніх шести спостережних веж та цінним листом з описом вкладення №27 від 20.01.2016 направив відповідачу (замовнику) підписані зі своєї сторони Акти приймання виконаних робіт №№1,2 за січень 2016 щодо монтажу спостережних веж №№ 10,18, а також акти №№ 17,18,19,20 за грудень 2015 щодо монтажу спостережних веж №№ 8,9,14,17.

Згаданим листом позивач просив відповідача підписати вищезгадані акти або зазначити причини відмови від їх підписання, однак замовник актів приймання виконаних робіт не підписав, причин відмови у їх підписанні не зазначив.

Листом від 29.01.2016 замовник запропонував направити представників позивача на об`єкти будівництва для здачі виконаних робіт з 01.02.2016, однак всупереч умовам Договору точної дати і часу прийняття робіт не вказав, запропонував погодити час і місце зустрічі представників сторін засобами телефонного зв`язку.

За твердженнями позивача, оскільки засобами телефонного зв`язку представник замовника не запропонував жодного варіанту зустрічі, зустріч не відбулася.

Протягом лютого 2016 року замовник ухилявся від будь-яких контактів з підрядником, а починаючи з 4 березня 2016 почав численними листами висувати все нові і нові вимоги, за умови виконання яких він готовий підписати акти прийняття виконаних робіт та оплатити їх.

За доводами позивача, станом на липень 2016 року підрядник, листом від 13.07.16 №173 повідомив замовника про виконання ним всіх вимог щодо якості робіт по встановленню спостережних веж №№8,9,10,14,17,18 та просив направити представника для прийняття робіт на 23.07.16 о 09:00, починаючи з вежі №8 у с. Землянки Вовчанківського району Харківської обл.

Оскільки, представник замовника (відповідача) не з`явився на об`єкти будівництва для прийняття робіт у запропонований час, підрядник (позивач) листом від 26.07.2016р. №183 повторно надіслав замовнику підписані ним акти приймання виконаних робіт №№1,2 щодо монтажу спостережних веж №№ 10,18, а також акти №№ 17,18,19,20 щодо монтажу спостережних веж №№ 8,9,14,17, з вимогою підписати вказані акти та повернути по одному примірнику. Даним листом замовнику також була направлена на його прохання відсутня в нього, за його твердженням,технічна документація на спостережні вежі.

Проте відповідач (замовник) в порушення умов Договору та приписів чинного законодавства акти приймання виконаних робіт не підписав, вартість робіт не оплатив, що й стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

У відповідності до ст. 509 ЦК України, ст. 173 ГК України, в силу господарського зобов`язання, яке виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання, один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Судом встановлено, що за своєю правовою природою укладений сторонами договір є договором підряду.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Пунктами 6.1, 6.2. та 6.3. Договору підряду передбачено, що здавання приймання виконаних робіт оформлюється актами здачі-приймання виконаних робіт, підписаними обома сторонами наступним чином: на кожен об`єкт оформлюється окремий акт здачі приймання виконаних робіт.

Здавання - приймання об`єкта загалом оформлюється актом, дата підписання якого Сторонами визначає момент передачі об`єкта у власність Замовника.

У випадку мотивованої відмови замовника прийняти виконані роботи сторонами складається акт з переліком претензій замовника, в якому вказується причини відмови та питання до їх усунення.

Як встановлено матеріалами справи, на виконання умов Договору позивачем були виконані роботи по монтажу спостережних веж, що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями підписаних позивачем актів приймання виконаних робіт №№ 1,2 щодо монтажу спостережних веж №№ 10,18 та актів №№ 17,18,19,20 щодо монтажу спостережних веж №№ 8,9,14,17.

За приписами частини першої статті 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Відповідно до п. 6 Оглядового листа Вищого господарського суду України від 18.02.2013р. №01-06/374/2013 Про практику вирішення спорів, пов`язаних із виконанням договорів підряду (за матеріалами справ, розглянутих у касаційному порядку Вищим господарським судом України відповідно до норм чинного законодавства підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акта. У свою чергу, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.

Відповідно до ст. 882 ЦК України замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання виконаних робіт, зобов`язаний негайно розпочати за свій рахунок їх приймати. Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою стороною.

Таким чином, замовник не має права відмовитися від прийняття робіт за договором будівельного підряду та їх оплати із-за недоліків, які можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою стороною.

З матеріалів справи вбачається, що з 21.01.2016р. по 04.03.2016р. відповідач (замовник) не розпочав у відповідності до Договору приймання виконаних робіт та не заявив підряднику про будь-які відступи від Договору чи інші недоліки в роботі по влаштуванню фундаменту та монтажу металоконструкцій шести спостережних веж №№ 8,9,10,14,17,18.

Надіслані відповідачу 21.01.2016 та підписані позивачем (підрядником) акти приймання робіт по влаштуванню фундаменту та монтажу металоконструкцій шести спостережних веж відповідач (замовник) не підписав, причини відмови від їх підписання не навів.

Посилання Відповідача на дефектні акти, складені ним у травні 2016 року не приймається судом до уваги, оскільки за умовами Договору та відповідно до вимог чинного законодавства відповідач повинен був негайно приступити до прийняття робіт після повідомлення його про готовність об`єкта будівництва, в протилежному випадку він втрачає право посилатися на недоліки у виконаних будівельних роботах, відтак посилання останнього на недоліки у виконаних підрядником роботах після 04.03.2016 є необґрунтованими і не можуть бути підставою відмови у прийнятті робіт та їх оплаті.

Отже, зважаючи на те, що у відповідача не було ніяких зауважень щодо невідповідності виконаних позивачем робіт або наявності певних недоліків, на порушення вимог статей 853, 882 ЦК України, останній безпідставно не надає підписаний з своєї сторони Акт здачі-приймання робіт, який був надісланий йому позивачем, а відповідно відповідач не звільняється від обов`язку оплатити роботи, виконані за договором підряду.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Вищого господарського суду України від 11.05.2012 №21/5005/14068/2011.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 889 ЦК України замовник зобов`язаний, якщо інше не встановлено договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт сплатити підрядникові встановлену ціну після завершення усіх робіт чи сплатити її частинами після завершення окремих етапів робіт або в іншому порядку, встановленому договором або законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Пунктом 5.7. Договору сторони погодили, що оплата вартості робіт здійснюється за кожну встановлену вежу протягом десять днів з моменту підписання Акту здачі-приймання робіт представниками сторін.

Враховуючи направлення позивачем та отримання відповідачем актів приймання виконаних робіт №№1,2 щодо монтажу спостережних веж №№ 10,18, актів №№ 17,18,19,20 щодо монтажу спостережних веж №№ 8,9,14,17, а також відсутність у визначені Договором строки заперечень по якості та вартості виконаних робіт та складених відповідачем за участю позивача актів щодо недоліків виконаних робіт, суд дійшов висновку, що строк виконання грошового зобов`язання по оплаті виконаних робіт за договором на момент звернення позивача з позовом до суду настав.

При цьому, судом також прийнято до уваги, факт передачі відповідачем робіт по встановленню 20 спостережних веж своєму замовнику, Харківському прикордонному загону, в тому числі веж №№ 8,9,14,17 та отримання оплати за встановлення всіх 22 спостережних веж.

Даний факт передачі та отримання відповідачем оплати за встановлення спостережних веж у кількості 22 штук відповідачем та третьою особою (Військовою частиною НОМЕР_1 ) не заперечуються.

Відповідно до ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

В силу приписів ст. 193 ГК України кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Згідно з ч.1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Оскільки згідно договору підряду вартість робіт по встановленню однієї спостережної вежі складає 115 200 грн., а матеріалами справи підтверджується наявність у відповідача грошового зобов`язання по оплаті встановлених шести спостережних веж (№№ 8,9,10,14,17,18), суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість у розмірі 691 200,00 грн., що і відповідає заявленим позовним вимогам.

При цьому, заперечення відповідача проти позову в частині того, що ним 02.10.2015 року згідно рахунку-фактури № 0129 від 02.09.2015 року здійснено попередню оплату вартості підрядних робіт по влаштуванню фундаменту та монтажу металоконструкцій спостережної вежі № 8, не приймаються судом до уваги з огляду на наступне.

Так, 24.09.2015 року між сторонами було підписано Акт приймання виконаних будівельних робіт № 8 щодо прийому передачі робіт ТОВ "НВП Укрпромтехсервіс" по влаштуванню фундаменту та монтажу металоконструкцій спостережної вежі № 4 на загальну суму 115 200,00 грн.

В рахунку-фактурі №0129 від 02.09.2015 року на оплату робіт по влаштуванню фундаменту та монтажу металоконструкцій цієї спостережної вежі бухгалтерія ТОВ "НВП Укрпромтехсервіс" помилково зазначила її під № 8 замість правильного № 4. Ця помилка зроблена внаслідок того, що під № 8 значився проект акту приймання виконаних робіт щодо монтажу спостережної вежі № 4 .

Як вбачається із копії виписки з банківського рахунку відповідача, 02.09.2015 року ТОВ "Арсенал Телекомбут" здійснило оплату робіт згідно рахунку-фактури № 0129 від 02.09.2015 на загальну суму 115 200,00 грн. В призначенні платежу по вказаній оплаті відповідачем було зазначено номер спостережної вежі №8.

При цьому з матеріалів справи вбачається, що роботи по влаштуванню фундаменту і монтажу металоконструкцій спостережної вежі № 8 за місцезнаходженням відділу прикордонної служби «Жовтневе» Харківського прикордонного загону (с.Землянки) здійснювалися пізніше, а саме у грудні 2015 року, і були завершені 10 грудня 2015 року, що підтверджується відповідним актом технічної готовності.

Однак, як встановлено судом, відповідач ухилився від прийняття вказаних робіт по влаштуванню фундаменту і монтажу металоконструкцій спостережної вежі № 8 та їх оплати, як і від робіт щодо інших п`яти спостережних веж, зазначених у позовній заяві.

Суд також звертає увагу на підписаний та скріплений печатками сторін Акт звіряння взаємних розрахунків за період з 29.07.2015 по 23.07.2016 (копія додана до відзиву вих.№ 22/08-01 від 22.08.2016), з якого вбачається, що станом на 23.07.2017 заборгованість ТОВ "Арсенал Телекомбут" за договором № 829 від 29.07.2015 складає 691 200,00 грн., а послуги від 24.09.2015 року на суму 115 200,00 грн. значаться по Акту № 8.

Таким чином, доводи відповідача щодо проплати робіт за спостережну вежу № 8 не приймаються судом до уваги, оскільки останні були здійсненні за Актом № 8 в рахунок монтажу спостережної вежі № 4.

Згідно зі ст. 43 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Зокрема, в силу вимог ст. 33, 34 цього Кодексу кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідачем наявної заборгованості не спростовано, доказів її погашення не надано, обставин, з якими чинне законодавство пов`язує можливість звільнення його від відповідальності за порушення зобов`язання, не наведено.

З огляду на вищезазначене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовну ТОВ "Науково-виробниче підприємство Укрпромтехсервіс" та про стягнення з ТОВ "Арсенал Телекомбут" заборгованості за договором підряду № 829 від 29.07.2015 у розмірі 691 200,00 грн.

Відповідно до статті 49 Господарського процесуального кодексу України витрати з судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 33, 34, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Арсенал Телекомбут" (03113, м. Київ, проспект Перемоги, буд. 57, поверх 3, ідентифікаційний код 33740069) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство Укрпромтехсервіс" (02232, м. Київ, вул. Закревського, буд. 87-Б, ідентифікаційний код 22895990) заборгованість у розмірі 691 200 (шістсот дев`яносто одна тисяча двісті) грн. 00 коп. та судовий збір у розмірі 10 368 (десять тисяч триста шістдесят вісім) грн. 00 коп.

3. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 18.09.2017.

Суддя Пукшин Л.Г.