ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

11.09.2017 Справа № 904/8336/17

Суддя Юзіков С.Г. , розглянувши матеріали

за позовом Приватного акціонерного товариства "ВФ УКРАЇНА"

до Приватного підприємства "КАМЕЛОТ БУД ЛЮКС"

про стягнення грошових коштів 7 015 грн. 37 коп.

ВСТАНОВИВ:

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 54 ГПК України позовна заява повинна містити: найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові за його наявності для фізичних осіб) сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання (для фізичних осіб), ідентифікаційні коди суб'єкта господарської діяльності за їх наявності (для юридичних осіб) або реєстраційний номер облікової картки фізичної особи - платника податків за його наявності.

Всупереч п.2 ч. 1 ст. 63 ГПК України Позивачем не вказано своєї поштової адреси.

Згідно з п.5 ч.2 ст. 54 ГПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують позов; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; законодавство, на підставі якого подається позов.

Пункт 3 ч. 1 ст. 63 ГПК України зобов'язує суддю повернути позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо у позовній заяві не вказано обставин, на яких ґрунтується позовна вимога, доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини, обґрунтований розрахунок стягуваної чи оспорюваної суми.

До позовної заяви не додано обґрунтованого розрахунку стягуваної суми за кожним договором, у позовній заяві також не наведено такого розрахунку.

Відповідно до ст. 56 ГПК України позивач, прокурор зобов'язані при поданні позову надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб листом з описом вкладення.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 57 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення Відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до п.2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року №270 розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція, тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв'язку.

Згідно з правилами надання послуг поштового зв'язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009р. №270, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися (п. 61 Правил).

Пункт 6 ч. 1 ст. 63 ГПК України зобов'язує суддю повернути позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів надсилання Відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Належним доказом направлення на адресу Відповідача копії позовної заяви з додатками є фіскальний чек та опис вкладення з переліком документів, що додані до позовної заяви.

До вказаної позовної заяви не додано належних доказів направлення на адресу Відповідача копії позовної заяви з додатками. Оскільки в доданому до позовної заяви описі вкладення в цінний лист зазначено, що на адресу Відповідача направлено позовному заяву без дати та без номеру, а до суду подано позовну заяву вих. №VF_YG_UKR1_441278_73904577_10037 від 16.08.17р., у зв'язку з чим неможливо встановити, яку саме позовну заяву направлено Відповідачеві.

Відповідно до ст. 58 ГПК України в одній позовній заяві може бути об'єднано кілька вимог, зв'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Пункт 5 ч. 1 ст. 63 ГПК України передбачає таку підставу для повернення позовної заяви без розгляду, як порушення правил об'єднання вимог або об'єднання в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів, якщо сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Згідно з п. 3.6 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" № 18 від 26.12.11р. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які, пов'язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов'язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Якщо позивач порушив правила об'єднання вимог або об'єднання цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву (стаття 58 та пункт 5 частини першої статті 63 ГПК).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, Позивачем об'єднано вимоги про стягнення сум боргу, які виникли з різних договорів, з різними обсягами послуг, які надаються Позивачем.

Сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво ускладнить вирішення спору в межах двомісячного строку, визначеного статтею 69 Господарського процесуального кодексу України, крім того, заявлені вимоги щодо стягнення заборгованості не пов'язані підставою їх виникнення, оскільки випливають з трьох різних договорів.

Так, під час розгляду справи підлягають встановленню обставини щодо:

- виконання Відповідачем кожного окремого договору, необхідним є з'ясування чи відповідають дійсності та підтверджуються відповідними доказами вимоги що виникли по кожному договору, з'ясування обставин щодо належного/неналежного виконання відповідачем взятих на себе зобов'язань з оплати наданих послуг, суд має надати правову оцінку договору з точки зору правової природи укладених договорів, настання строку виконання зобов'язання, і в свою чергу при вирішенні вимог що виникли з договорів суд має надати оцінку договірним відносинам сторін за чотирма договорами, визначити строк їх дії, встановити чи є обставини на які зроблені посилання про наявність порушення Відповідачем своїх зобов'язань підставою вважати їх такими що виникли з договорів, встановленню взаємовідносин сторін за кожним із вказаних договорів, встановленню зобов'язань кожної сторони за цими договорами;

- визначити суму заборгованості за кожним з договорів;

- визначення періодів виникнення та сум заборгованостей за кожним договором.

Слід також звернути увагу, що навіть у випадку коли Позивач правомірно об'єднав вимоги, пов'язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Крім того, Позивач жодним чином не позбавлений права звернутися про стягнення з відповідача заборгованості за вказаними договорами, з окремими позовами, які у встановленому порядку мають бути розглянуті компетентним судом.

В даному випадку підставою позову є неналежне виконання Відповідачем своїх зобов'язань, які виникли з чотирьох договорів, і хоча правове обґрунтування вимог є однаковим (неналежне виконання), але вони не пов'язані між собою підставами виникнення і не є похідними один від одного.

За кожною із заявлених вимог суду необхідно проводити окрему процесуальну процедуру із визначенням та дослідженням різного кола доказів щодо встановлення обставин, пов'язаних з невиконанням Відповідачем свого зобов'язання за кожним договором, що перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору в межах однієї справи у двомісячний термін, встановлений у ст. 69 ГПК України.

Посилання Позивача на можливість об'єднання кількох однорідних позовних заяв або справ, у яких беруть участь ті ж самі сторони, в одну справу, суд не приймає, оскільки вчинення таких процесуальних дій відповідно до ч. 2 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України є правом судді та не звільняє Позивача від необхідності дотримання правил об'єднання позовних вимог.

Зазначені висновки узгоджуються з позицією Вищого господарського суду України, викладеною у постановах від 02.08.17р. у справі № 908/3424/16, від 19.06.17р. у справі № 904/276/17, від 20.04.17р. у справі № 904/12536/16.

Недодержання Позивачем вимог зазначених норм щодо змісту і додатків до позовної заяви тягнуть за собою наслідки, передбачені статтею 63 ГПК України.

Виходячи з викладеного, позовна заява з доданими до неї матеріалами підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись 2, 5, 6 ст.63, ст.86 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву і додані до неї документи без розгляду.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Додаток: позовна заява вих. №VF_YG_UKR1_441278_73904577_10037 від 16.08.17р. з додатками, у тому числі платіжне доручення про сплату судового збору № від 11.08.17р.; опис вкладення у цінний лист на ім'я Господарського суду Дніпропетровської області; конверт.

.

Суддя ОСОБА_1