ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

06.09.2017 Справа № 904/934/17

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ведмежа барлога", м. Дніпро

до Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Дніпрообленерго", м. Дніпро

про скасування оперативно-господарської санкції

Суддя Петрова В.І.

Представники:

від позивача: ОСОБА_1, дов. від 12.09.16р.

від відповідача: ОСОБА_2, дов. №689/1001 від 14.12.16р.

СУТЬ СПОРУ:

У січні 2017р. Товариство з обмеженою відповідальністю "Ведмежа барлога" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Дніпрообленерго", в якому просило скасувати оперативно-господарську санкцію у вигляді нарахування Товариству з обмеженою відповідальністю "Ведмежа барлога" вартості недорахованої електричної енергії в розмірі 16 959,53грн. за рішенням комісії по розгляду акту №103868 від 05.04.16р. про порушення ТОВ "Ведмежа барлога" користування електричною енергією, оформленого протоколом комісії від 11.11.2016р. №852.

Позовні вимоги обгрунтовує тим, що 11.11.2016р. відповідач за результатами розгляду акту про порушення №103868 від 05.04.2016р. неправомірно застосував до нього оперативно-господарську санкцію у вигляді нарахування вартості недоврахованої електроенергії за період з 25.03.2016р. по 06.04.2016р. на загальну суму 16 959,53грн., оскільки не підтверджено експертизою факт втручання позивача в роботу приладу обліку електричної енергії та взагалі не встановлено причини його пошкодження термічним впливом. В акті про порушення згода або незгода позивача із зафіксованим порушенням відсутні.

Відповідач проти позову заперечує, вважає, що акт про порушення №103868 від 05.04.2016р. складений ним правомірно, а позивач не спростував факт виявленого порушення ПКЕЕ, зафіксованого в цьому акті.

02.03.2017р. та 15.03.2017р. у судових засіданнях оголошувались перерви згідно ст.77 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою суду від 23.03.2017р. у справі призначено судову експертизу, провадження у справі зупинено.

11.08.2017р. справа повернулась до Господарського суду Дніпропетровської області разом із висновком експерта, складеним за результатами проведення комплексної судової трасологічної та пожежно-технічної експертизи за №1836/1837-17 від 14.07.2017р.

Ухвалою суду від 15.08.2017р. провадження у справі поновлено.

05.09.2017р. у судовому засіданні оголошувалась перерва згідно ст.77 Господарського процесуального кодексу України.

06.09.2017р. у судовому засіданні оголошені вступна та резолютивна частини рішення відповідно до ст.85 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників сторін, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

27.11.2015р. між Публічним акціонерним товариством "ДТЕК Дніпрообленерго" (відповідач, постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Ведмежа барлога" (позивач, споживач) укладено договір про постачання електричної енергії №592 Г/24.

Відповідно до п.1.1. договору постачальник продає електричну енергію споживачу у точці (точках) продажу електричної енергії для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 132кВт, величини якої по об'єктах споживача визначені додатком "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Точка (точки) продажу електричної енергії - межа балансової належності, на якій відбувається перехід права власності на електричну енергію, визначена додатками "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" та/або "Загальна схема електропостачання", які є невід'ємними частинами договору.

Під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватись законодавством України та Правилами користування електричною енергією (п.2.1. договору).

Споживач зобов"язується не допускати безоблікового користування електричною енергією у власних мережах, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику, у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією у власних мережах (п.2.3.21. договору).

Відповідно до підпункту 4.2.3. пункту 4.2. договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006р. №562, (далі - Методика), у разі таких дій споживача:

- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, пошкодження чи зрив пломб із засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених Методикою.

31.03.2016р. позивач звернувся до відповідача із заявою-зверненням, в якому у звязку з виходом з ладу приладу обліку електричної енергії просив надати послуги із його заміни.

05.04.2016р. представниками відповідача проведено перевірку дотримання позивачем вимог Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31.07.1996р. №28 (далі - ПКЕЕ), і за наслідком якої складено акт про порушення №103868. Проведеною перевіркою встановлено, що споживач порушив ст.27 Закону України "Про електроенергетику", п.п.3.3., 3.31., 3.32., 6.40. ПКЕЕ - пошкодження приладу обліку електричної енергії. Корпус приладу обліку електричної енергії має сліди термічного впливу. Пломби відсутні (згоріли). Акт про порушення підписано двома представниками постачальника електричної енергії, які проводили перевірку, представник споживача від підпису відмовився, про що відсутні відмітки в акті.

13.04.2016р. комісією з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією Новомосковського району електричних мереж за результатами розгляду акту про порушення №103868 від 05.04.2016р. відносно позивача прийнято рішення про порушення правил користування електричною енергією.

Прийняте рішення оформлено протоколом №824 від 13.04.2016р.

Згідно змісту цього протоколу відповідачем відносно позивача прийнято рішення провести нарахування у відповідності з п.2.5 та за формулою 2.4 Методики, потужність 57 кВт, час роботи струмоприймачів протягом доби 24год., період розрахунку з 24.03.2016р. по 06.04.2016р. Всього визначено до оплати за недообліковану електричну енергію 18 264,11грн. з ПДВ.

Не погоджуючись з рішенням відповідача, позивач звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом про скасування оперативно-господарської санкції, де було відкрито провадження у справі №904/5160/16, у ході розгляду якої 29.07.2016р. рішенням ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" скасовано протокол №824 від 13.04.2016р.

Ухвалою суду від 04.08.2016р. провадження у справі №904/5160/16 припинено.

Згідно протоколу №31 від 29.07.2016р. ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго", яким прийнято рішення про скасування протоколу №824, вирішено провести повторне засідання комісії Новомосковського РЕМ по розгляду акту про порушення №103868 від 05.04.2016р. та провести розрахунок акту електричної енергії, не врахованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, в нарахування за період начислення прийняти з 25.03.2016р. по 06.04.2016р. за тринадцять календарних днів.

Комісією з розгляду актів порушень Новомосковського РЕМ 26.08.2016р. повторно розглянуто акт про порушення №103868 від 05.04.2016р.

За результатами розгляду вищезазначеного акту складено протокол №834, згідно якого прийнято рішення провести нарахування у відповідності з п.2.5 і за формулою 2.4 Методики, потужність 57 кВт, час роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., період розрахунку з 24.03.2016р. по 06.04.2016р. Всього визначено до оплати за недообліковану електричну енергію 16 959,53грн. з ПДВ.

Засідання комісії відбулось за участі представника споживача, протокол засідання комісії №834 від 26.08.2016р. отримано представником ТОВ "Ведмежа барлога" 26.08.2016р. особисто після закінчення засідання комісії.

Не погоджуючись з рішенням ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" від 26.08.2016р., ТОВ "Ведмежа барлога" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом про скасування оперативно-господарської санкції, де було відкрито провадження у справі №904/8591/16, у ході розгляду якої 21.10.2016р. рішенням ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго", оформленим протоколом №44, скасовано протокол №834 від 26.08.2016р. Ухвалою суду від 25.10.2016р. провадження у справі №904/8591/16 припинено.

Згідно протоколу №44 від 21.10.2016р. ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" вирішено провести повторне (третє) засідання комісії Новомосковського РЕМ по розгляду акту про порушення №103868 від 05.04.2016р.

Комісією з розгляду актів порушень Новомосковського РЕМ 11.11.2016р. розглянуто акт про порушення №103868 від 05.04.2016р. стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "Ведмежа барлога".

За результатами розгляду вищезазначеного акту прийнято рішення провести нарахування у відповідності з п.2.5 і за формулою 2.4 Методики, потужність 57 кВт, час роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., період розрахунку з 25.03.2016р. по 06.04.2016р. Всього визначено до оплати за недообліковану електричну енергію 16 959,53грн. з ПДВ. Дане рішення оформлено протоколом №852 від 11.11.2016р.

Засідання комісії відбулось за участі представника споживача, який під час засідання оголосив усне клопотання про проведення криміналістичної експертизи на предмет встановлення причин пошкодження лічильника електричної енергії та пломб на ньому. Дане клопотання відхилене членами комісії. Ці обставини викладені представником споживача в письмовому вигляді на зворотному боці протоколу. Протокол засідання комісії №852 від 11.11.2016р. отримано представником ТОВ "Ведмежа барлога" 11.11.2016р. особисто після закінчення засідання комісії.

Позивач не погоджується з висновками відповідача щодо порушення ним Правил користування електричною енергією. Позивач вказує на те, що мало місце самозаймання приладу обліку, яке відбулось не з його вини та про яке він негайно повідомив відповідача. При цьому, відповідач відмовив у проведенні експертизи на предмет встановлення причин загоряння та прийняв рішення про нарахування вартості недоврахованої електричної енергії. Дані обставини є причиною виникнення спору.

Відповідно до п.3.1. Методики факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

Враховуючи, що позивач не погоджується із зазначеними в акті №103868 від 05.04.2016р. порушеннями ПКЕЕ, а також те, що під час розгляду даного акту не було проведено експертизу, яка б підтвердила факт втручання споживача в роботу приладу обліку, суд ухвалою від 23.03.2017р. призначив у справі судову експертизу, проведення якої доручив Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз. На вирішення експерта поставлено такі питання:

1) Чи має місце пошкодження приладу обліку електричної енергії, заводський номер 8049578 тип НІК 2303L, зокрема: зовнішнього пошкодження корпусу лічильника у вигляді термічного впливу?

2) Якщо пошкодження виявлені, чи можуть вони призвести до втручання у прилад обліку електричної енергії, заводський номер 8049578 тип НІК 2303L, з метою зміни його показів?

3) Яка причина виникнення займання приладу обліку електричної енергії, заводський номер 8049578 тип НІК 2303L?

4) Яке джерело запалювання зумовило займання приладу обліку електричної енергії, заводський номер 8049578 тип НІК 2303L?

Висновком комплексної судової трасологічної та пожежно-технічної експертизи за №1836/1837-17 від 14.07.2017р. встановлено:

1) на цоколі та кожусі лічильника виявлено сліди термічного впливу, що свідчать про внутрішнє та зовнішнє пошкодження лічильника. На поверхнях пломбувального дроту, фрагменті пломби-наклейки, поверхні номерної пластмасової пломби якірного типу - виявлено сліди термічного впливу;

2) не відноситься до компетенції експерта-трасолога;

3), 4) при дослідженні матеріалів справи, а також приладу обліку електричної енергії судовому експерту за спеціальності 10.8 - "Дослідження причин виникнення та поширення пожеж", неможливо виявити причину виникнення займання приладу обліку електричної енергії, та неможливо встановити джерело запалювання, яке зумовило займання приладу обліку електричної енергії у зв'язку з тим, що прилад обліку електричної енергії знешкоджений.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), регулюються Законом України "Про електроенергетику" та Правилами користування електричною енергією.

Відповідно до ст.26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією згідно із законодавством України.

Стаття 27 Закону України "Про електроенергетику" передбачає, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, порушення правил користування енергією.

У разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656 (п.6.40. Правил користування електричною енергією).

Відповідно до ст.235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною першою статті 236 Господарського кодексу України встановлено види оперативно-господарських санкцій, серед яких, зокрема, встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов'язань стороною, яка порушила зобов'язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

Згідно ч.2 ст.236 Господарського кодексу України перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у її першій частині, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Зі змісту вказаних положень чинного законодавства, умов укладеного договору вбачається, що рішення комісії постачальника електричної енергії про нарахування споживачу вартості недоврахованої електроенергії у загальній сумі 16 959,53грн. є саме оперативно-господарською санкцією.

За ч.2 ст.237 Господарського кодексу України порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди із застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду із заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання (ч.1 ст.237 Господарського кодексу України).

Відповідно до пп.2, 3 п.2.1 Методики, Методика застосовується в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ:

- пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів;

- пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W, кВт год) визначається за формулою (2.4), визначеною у п.2.5 Методики.

Як встановлено судом вище, факт термічного впливу на лічильник, який призвів до його повного знешкодження, підтверджується висновком комплексної судової трасологічної та пожежно-технічної експертизи за №1836/1837-17 від 14.07.2017р. та не спростовується сторонами. Встановлення причин займання та джерело запалювання є неможливим.

При цьому, згідно п.3.3. ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідно до п.4.2.5. договору споживач несе відповідальність за збереження і цілісність встановлених на його території (у приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акту про пломбування.

Пунктом 2.3.14. договору встановлено зобовязання споживача оперативно (протягом доби) повідомляти постачальника про порушення схеми розрахункового обліку електричної енергії, несправності в роботі локального устаткування збору і обробки даних або автоматизованих систем комерційного обліку електричної енергії і розрахункових засобів обліку, що належать споживачу за ознакою права власності, користування, повного господарського відання, або встановлені на території споживача та виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Також споживач зобов"язується забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування (п.2.3.15. договору).

Згідно акту №228400 від 24.03.2016р. технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000 В, ТОВ "Ведмежа барлога" встановлено лічильник електричної енергії типу НІК 2303L АРПЗ 1000МСЕ, зав. №8049578.

Відповідно до п.2 цього акту балансова належність лічильника - споживача. З цим актом споживач та енергопостачальник підписали і акт про пломбування засобу обліку електричної енергії до 1000 В від 24.03.2016р.

В акті про пломбування сторони погодили, що споживач приймає на відповідальне зберігання всі пломби та індикатори, зазначені в цьому акті, і несе повну відповідальність згідно зі ст.27 Закону України "Про електроенергетику", ПКЕЕ та умов договору про постачання електричної енергії, а саме: за несанкціонований доступ до засобів обліку, втручання в роботу розрахункового обліку, пошкодження цілісності пломб і пломбувального матеріалу, пошкодження засобів обліку. Також представник споживача прийняв засоби обліку на збереження.

Отже чинне законодавство та умови договору обовязок щодо збереження приладу обліку електричної енергії покладають саме на споживача та передбачають, що саме споживач має нести відповідальність за збереження і цілісність встановлених на його території (у приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що відповідач правомірно, керуючись пп.3.1-3.3, п.6.40 ПКЕЕ, склав акт про порушення №103868 від 05.04.2016р. та за результатами виявленого порушення здійснив нарахування суми за недовраховану електричну енергію у відповідності до п.2.5 та за формулою 2.4 Методики на суму 16 959,53грн.

Позивач зазначає, що факт пошкодження електричного лічильника виявив самостійно, про що 31.03.2016р. повідомив відповідача з проханням провести заміну засобу обліку з причин виходу його з ладу. А тому, на думку позивача, згідно п.1.2 Методика, у даному випадку остання не застосовується.

Відповідно до п.1.2 Методики у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника при виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Однак позивач не надав доказів на підтвердження того, що він повідомив відповідача про термічне пошкодження приладу обліку.

При цьому, надана позивачем до суду заява-звернення від 31.03.2016р. свідчить про звернення останнього до відповідача із проханням, у звязку із виходом з ладу приладу обліку електричної енергії, надати послуги із заміни приладу обліку за бажанням споживача, а тому не береться судом в якості належного доказу негайного повідомлення відповідача про пошкодження приладу обліку (термічне пошкодження).

Відповідно до ст.33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ст.34 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Судові витрати відповідно до ст.49 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст.33-34, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позивачу у позові відмовити.

Судові витрати у справі покласти на позивача.

Повне рішення складено 11.09.2017р.

Суддя ОСОБА_3