УХВАЛА

05.09.2017Справа № 910/10134/17

За позовом ОСОБА_1;

до публічного акціонерного товариства "Феодосійська торгівельна база"

про визнання недійсним рішення загальних зборів

Суддя Привалов А.І.

Представники сторін:

від позивача: ОСОБА_2, довіреність № 625 від 05.11.2015р.;

від відповідача: не з'явився;

вільний слухач: ОСОБА_3(представник гр. ОСОБА_4, довіреність від 12.02.15).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до публічного акціонерного товариства "Феодосійська торгівельна база" (надалі - відповідач) про визнання недійсним рішення загальних зборів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.06.2017р. порушено провадження у справі № 910/10134/17, розгляд справи призначений на 27.07.2017р. та витребувано додаткові докази по справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.07.2017р. розгляд справи відкладено на 10.08.2017р., у зв'язку з неявкою в судове засідання представника відповідача, не поданням витребуваних судом доказів та усним клопотанням представника позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.08.2017р. продовжено строк вирішення спору на п'ятнадцять днів, розгляд справи відкладено на 05.09.2017р., у зв'язку з необхідністю витребування нових доказів у справі.

01.09.2017р. через зазагльний відділ господарського суду від представника позивача надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

Крім того, 01.09.2017р. на адресу Господарського суду міста Києва надійшли від Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації витребувані судом докази.

04.09.2017р. через зазагльний відділ господарського суду від представника позивача надійшла заява про зміну предмету позову, в якій позивач просить:

- визнати недійсним рішення позачергових загальних зборів акціонерів публічного акціонерного товариства "Феодосійська торгівельна база" () від 12.08.2016р., що оформлене протоколом позачергових загальних зборів акціонерів від 12.08.2016р.;

- визнати недійсним рішення Наглядової ради публічного акціонерного товариства "Феодосійська торгівельна база" (), що оформлене протоколом № 6 від 24.09.2016р.;

- скасувати запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 19.09.2016р. щодо внесення змін до відомостей про ПАТ "Феодосійська торгівельна база" (), що не пов'язані зі змінами в установчих документах; зміна керівника юридичної особи;

- скасувати запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 10.10.2016р. щодо внесення змін до відомостей про ПАТ "Феодосійська торгівельна база" (), що не пов'язані зі змінами в установчих документах; зміна складу підписантів.

До початку розгляду справи 05.09.2017р. через загальний відділ господарського суду надійшло клопотання про залучення до участі у розгляді справи в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4. Дане клопотання обгрунтоване тим, що ОСОБА_4 належить 13,4103% акцій товариства та він на підставі оскаржуваних позивачем рішень від 12.08.2017р. був включений до складу Наглядової ради ПАТ "Феодосійська торгівельна база", а відтак, рішення у даній справі може вплинути на його права та обов'язки.

Присутній у судовому засіданні 05.09.2017р. представник позивача просив прийняти до розгляду заяву про зміну предмету позовних вимог та заперечив проти задоволення клопотання щодо залучення третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4.

Суд, розглянувши заяву позивача про зміну предмету позовних вимог, дійшов висновку про відмову в її прийнятті з огляду на наступне.

Згідно з приписами ч. 4 ст. 22 ГПК України, до початку розгляду справи по суті позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Як вбачається з поданої позивачем заяви про зміну предмету позову, прохальна частина останньої відрізняється від заявленого позову тим, що позивач додатково заявляє ще дві нові вимоги, пов'язані зі скасуванням записів в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 19.09.2016р. та від 10.10.2016р., які обгрунтовані приписами ч. 1 ст. 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань".

Таким чином, фактично має місце пред'явлення нових позовних вимог без зміни первісних вимог із наведенням додаткового обгрунтування заявлених нових вимог.

Відповідно до п.3.11 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011р. «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції», збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог (наприклад, про визнання недійсним ще одного акта крім того, стосовно якого відповідну вимогу вже заявлено), то фактично також йдеться про подання іншого позову.

З огляду на зазначені вище обставини, заява позивача про зміну позовних вимог до розгляду судом не приймається.

Водночас, суд, розглянувши клопотання про залучення до участі у розгляді справи в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4, дійшов висновку, що останнє обгрунтоване та підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 27 Господарського процесуального кодексу України, якою передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до прийняття рішення господарським судом, якщо рішення з господарського спору може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї з сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за клопотанням сторін, прокурора. Якщо господарський суд при прийнятті позовної заяви, вчиненні дій по підготовці справи до розгляду або під час розгляду справи встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права і обов'язки осіб, що не є стороною у справі, господарський суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити або допустити до участі у справі.

Питання про допущення або залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, до участі у справі вирішується ухвалою суду про прийняття позовної заяви до розгляду (із зазначенням про це в ухвалі про порушення провадження у справі) або під час розгляду справи, але до прийняття господарським судом рішення, з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес у даній справі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 77 ГПК України, господарський суд відкладає розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішений в даному судовому засіданні. Такими обставинами, зокрема, є: необхідність витребування нових доказів у справі.

Крім того, суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, третіх осіб, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Враховуючи викладене, а також з метою створення сторонам необхідних умов для вирішення спору по суті, забезпечення рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи у розумні строки.

Враховуючи наведене вище, керуючись ст.ст. 27, 77, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Розгляд справи № 910/10134/17 відкласти на 21.09.17 о 17:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-В (корпус Б), зал судових засідань № 17.

2. Залучити до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача- ОСОБА_4 (84100, АДРЕСА_1).

()3. Зобов'язати позивача надати суду:

- для огляду в судовому засіданні оригінали доданих до позовної заяви документів;

- копії паспорту та довідки про присвоєння ідентифікаційного коду;

- докази надіслання на адресу третьої особи копії позовної заяви з доданими до неї документами.

4. Зобов'язати третю особу надати суду:

- письмові пояснення по суті заявлених позовних вимог;

- копії паспорту та довідки про присвоєння ідентифікаційного коду.

5. Явка повноважних представників сторін та третьої особи в судове засідання визнається обов'язковою.

6. Попередити сторони, що у разі, ненадання без поважних причин витребуваних господарським судом матеріалів, необхідних для вирішення спору, або нез'явлення на виклик у засідання повноважних представників, що буде перешкоджати вирішенню спору, суд має право стягнути в доход державного бюджету штраф у розмірі до ста неоподатковуваних мінімум доходів громадян (п. 5 ст. 83 ГПК України).

Суддя А.І. Привалов