РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.09.2017Справа №910/9250/17
За позовом ОСОБА_1

До Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма»

Третя особа 1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Трубінська Олександра Олександрівна

Третя особа 2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_4

Третя особа 3 яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_5

про визнання недійсними рішень загальних зборів та скасування запису

Суддя Спичак О.М.

Представники учасників судового процесу:

від позивача: ОСОБА_6 - по дов.

від відповідача: ОСОБА_7 - по дов.

від третьої особи 1: ОСОБА_3

від третьої особи 2: ОСОБА_7 - по дов.

від третьої особи 3: ОСОБА_7 - по дов.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» про визнання недійсними рішень загальних зборів та скасування запису.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.06.2017р. порушено провадження у справі №910/9250/17 та призначено її до розгляду на 30.06.2017р. Одночасно, вказаною ухвалою залучено до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3.

19.06.2017р. через відділ діловодства суду від Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації надійшли документи на виконання вимог ухвали Господарського суду міста Києва.

Представник позивача у судове засідання 30.06.2017р. не з'явився, проте, 30.06.2017р. через відділ діловодства подав клопотання про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 30.06.2017р. представником відповідача заявлено усне клопотання про відкладення розгляду справи.

Третя особа проти задоволення клопотань сторін заперечень не надала.

Розглянувши клопотання позивача та відповідача, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для їх задоволення.

За приписами ч.1 ст.27 Господарського процесуального кодексу України якщо господарський суд при прийнятті позовної заяви, вчиненні дій по підготовці справи до розгляду або під час розгляду справи встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права і обов'язки осіб, що не є стороною у справі, господарський суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

З огляду на те, що відповідно до наявного в матеріалах справи витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, матеріалів реєстраційної справи відповідача та протоколу №13 від 27.04.2017р., яким оформлено оспорюване рішення загальних зборів учасників відповідача, на момент виникнення спірних правовідносин учасниками Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» також були ОСОБА_4 (АДРЕСА_1) та ОСОБА_5 (АДРЕСА_2), суд дійшов висновку, що рішення по справі може вплинути на права та обов'язки зазначених осіб, що є підставою для їх залучення до участі у справі в якості третіх осіб 2 та 3, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача на підставі ст.27 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою від 30.06.2017р. розгляд справи відкладено на 14.07.2017р. та залучено до участі у розгляді справи в якості третіх осіб 2 та 3, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_4 та ОСОБА_5.

Представником позивача 14.07.2017р. було подано заяву про зміну підстав позову, розгляд якої судом було відкладено на наступне судове засідання. Під час розгляду справи у судовому засіданні 14.07.2017р. представником позивача було заявлено усне клопотання про виклик у судове засідання директора для надання пояснень по справі.

Представник відповідача проти задоволення означеного клопотання надав заперечення.

Розгляд клопотання позивача про виклик у судове засідання директора судом було відкладено до наступного судового засідання.

Представником відповідача 14.07.2017р. було подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи, яке судом розглянуто та задоволено, а у судовому засіданні подано заяву про припинення провадження по справі.

Представник позивача проти задоволення останнього надав заперечення.

Розгляд клопотання відповідача про припинення провадження по справі судом було відкладено до наступного судового засідання.

Представником відповідача та третіх осіб 2 та 3 у судовому засіданні було надано суду оригінали документів для огляду.

У зв'язку з неявкою у судове засідання представника третьої особи 1, в судовому засіданні у відповідності до статті 77 Господарського процесуального кодексу України судом оголошено перерву до 17.07.2017р.

Представником позивача 17.07.2017р. через відділ діловодства суду було подано письмові заперечення на клопотання відповідача про припинення провадження по справі.

Представник третьої особи 1 у судове засідання не з'явився, проте, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

У судовому засіданні 17.07.2017р. судом прийнято раніше подану заяву позивача про зміну підстав позову як таку, що відповідає приписам ст.22 Господарського процесуального кодексу України.

Представником відповідача було підтримано раніше подане клопотання про припинення провадження по справі з огляду на те, що позивачем заявлено вимоги, які не підлягають розгляду господарським судом.

Судом було розглянуто та відхилено заяву відповідача про припинення провадження по справі з огляду на наступне.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.80 Господарського процесуального кодексу України господарський суд припиняє провадження у справі, якщо спір не підлягає вирішенню в господарських судах України.

Припинення провадження у справі - це форма закінчення розгляду господарської справи без прийняття судового рішення у зв'язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов'язує неможливість судового розгляду справи (п.4.2 Постанови №18 від 26.12.2011р. Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції»).

Спір не підлягає вирішенню в господарських судах України, якщо: спір не є підвідомчим господарському суду, тобто, предмет спору не охоплюється ст.12 Господарського процесуального кодексу України; спір за предметною ознакою підвідомчий господарському суду, але одна зі сторін не може бути учасником господарського процесу, а її право чи інтерес не підлягають судовому захисту у господарському суді.

У п.1.1 Постанови №4 від 26.02.2016р. Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» вказано, що господарським судам підвідомчі справи, що виникають з корпоративних відносин у спорах між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, членами), у тому числі учасником, який вибув, а також між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи, пов'язаними із створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності такої особи, крім трудових спорів.

Пунктом 1.6 Постанови №4 від 26.02.2016р. Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» передбачено, що у тих випадках, коли позивач (засновник, учасник, акціонер, член юридичної особи) одночасно (у межах однієї позовної заяви) заявляє до суб'єкта владних повноважень вимоги, що є похідними від інших вимог у корпоративному спорі, справа підлягає розгляду в господарському суді. Такими, зокрема, є вимоги про скасування реєстрації випуску акцій у справах про визнання недійсними рішень загальних зборів про збільшення статутного капіталу акціонерного товариства та внесення змін до системи обліку прав на іменні цінні папери.

Наразі, суд зазначає, що вимога позивача про скасування запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців від 28.04.2017р. щодо внесення змін до відомостей про Товариство з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма», пов'язаних зі зміною керівника юридичної особи та зміною складу підписантів, є похідною від вимоги про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників, а отже, підлягає розгляду господарським судом в межах справи №910/9250/17. Аналогічну правову позицію наведено у постанові від 19.06.2017р. Вищого господарського суду України по справі №910/21845/16.

Отже, з урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що заява відповідача про припинення провадження є безпідставною та такою, що підлягає залишенню без задоволення.

Під час розгляду справи у судовому засіданні 17.07.2017р. представником позивача усно було заявлено про залишення без розгляду клопотання про виклик у судове засідання директора відповідача.

Враховуючи неявку представника третьої особи, 1 у судовому засіданні 17.07.2017р. було оголошено перерву до 02.08.2017р.

У судовому засіданні 02.08.2017р. представником позивача подано письмову заяву про зміну підстав позову та надано усні пояснення, згідно змісту яких 14.07.2017р. помилково було подано екземпляр заяви про зміну підстав позову без підпису повноваженого представника заявника, а надана у даному судовому засіданні заява є ідентичною раніше поданій.

Судом було враховано усні пояснення представника позивача та прийнято заяву ОСОБА_1 про зміну підстав позову як таку, що відповідає приписам ст.22 Господарського процесуального кодексу України.

Представником відповідача було заявлено усне клопотання про відкладення розгляду справи.

Представником позивача вирішення вказаного клопотання було залишено на розсуд суду.

Представник третьої особи 1 у судове засідання не з'явився, проте, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Вказане клопотання було розглянуто та задоволено судом.

Крім того представниками сторін було подано спільне клопотання про продовження строків розгляду справи на 15 днів, яке судом розглянуто та задоволено з урахуванням наступного.

Відповідно до ст.69 Господарського процесуального кодексу України у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

З огляду на наведене вище, суд дійшов висновку щодо задоволення спільного клопотання позивача та відповідача про продовження строків розгляду справи.

Ухвалою від 02.08.2017р. судом було продовжено строк вирішення спору та відкладено розгляд справи на 04.09.2017р.

У судовому засіданні 04.09.2017р. представником позивача було надано усні пояснення по суті спору, відповідно до яких позовні вимоги підтримано в повному обсязі.

Представником відповідача було надано усні пояснення по суті спору, відповідно до яких проти задоволення позовних вимог надано заперечення.

Представниками третіх осіб 1, 2, 3 було надано усні пояснення по суті справи.

З огляду на те, що у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, за висновками суду, справа може бути розглянута по суті за наявними у ній документами в судовому засіданні 04.09.2017р.

В судовому засіданні 04.09.2017р. на підставі ст. 85 Господарського процесуального кодексу України оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників всіх учасників судового процесу, дослідивши всі представлені докази, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

За приписами ст.1 Закону України «Про господарські товариства» підприємства, установи, організації, створені на засадах угоди юридичними особами і громадянами шляхом об'єднання їх майна та підприємницької діяльності з метою одержання прибутку. До господарських товариств належить, зокрема, товариство з обмеженою відповідальністю, яке діє на підставі статуту.

Відповідно до ст.50 Закону України «Про господарські товариства» товариством з обмеженою відповідальністю визнається товариство, що має статутний капітал, розділений на частки, розмір яких визначається установчими документами.

Частиною 1 ст.92 Цивільного кодексу України передбачено, що юридична особа набуває цивільних прав та обов'язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

За змістом ст.97 Цивільного кодексу України управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Згідно зі ст.58 Закону України «Про господарські товариства», ст.145 Цивільного кодексу України вищим органом товариства з обмеженою відповідальністю є загальні збори учасників. Вони складаються з учасників товариства або призначених ними представників.

Виходячи зі змісту приписів ст.ст.41, 59 Закону України «Про господарські товариства» до компетенції загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю належить, зокрема, утворення і відкликання виконавчого та інших органів товариства.

Зі змісту п.п.4.1, 5.2 статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» (в редакції, що затверджена рішенням загальних зборів учасників, яке оформлене протоколом №12 від 14.12.2011р.) учасниками товариства є громадяни України: ОСОБА_4, ОСОБА_1 та ОСОБА_5. Частки у статутному капіталі товариства розподіляються наступним чином: ОСОБА_4 належить частка, що складає 33,3333% статутного капіталу; ОСОБА_1 - 33,3333% статутного капіталу; ОСОБА_5 належить частка, що складає 33,3334% статутного капіталу товариства.

Пунктом 8.1 статуту відповідача передбачено, що органами управління товариства є: загальні збори учасників - вищий орган управління товариства; дирекція - виконавчий орган товариства; ревізійна комісія - контролюючий орган товариства.

До виключної компетенції загальних зборів учасників товариства належить, зокрема: обрання та відкликання членів виконавчого органу та ревізійної комісії; затвердження річних результатів діяльності товариства, включаючи його дочірні підприємства; затвердження звітів та висновків ревізійної комісії, порядку розподілу прибутку, строку та порядку сплати частини прибутку, визначення порядку покриття збитків.

Як свідчать матеріали справи, 27.04.2017р. було проведено загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма», результати яких оформлено протоколом №13 від 27.04.2017р.

У протоколі №13 від 27.04.2017р. загальних зборів та відомості про підсумки реєстрації учасників загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» вказано, що участь у загальних зборах приймали ОСОБА_4 в особі представника на підставі довіреності від 26.04.2017р. ОСОБА_8, ОСОБА_1 в особі представника на підставі довіреності від 24.04.2017р. ОСОБА_9 та ОСОБА_5 в особі представника - ОСОБА_10, що діяв на підставі довіреності від 28.02.2017р.

Згідно змісту вказаного протоколу до порядку денного загальних зборів було віднесено питання про: обрання голови та секретаря зборів; звіт дирекції товариства в особі генерального директора ОСОБА_11 про результати діяльності товариства у період з грудня 2011р. по квітень 2017р.; вирішення кадрових питань органів управління товариством; обрання представника товариства як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «ВТК КАШТАН» для участі у загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «ВТК КАШТАН».

Відповідно до протоколу №13 від 27.04.2017р. вищим органом управління відповідача були прийняті рішення про: обрання головою зборів ОСОБА_8, секретарем зборів - ОСОБА_10 та уповноваження голови й секретаря зборів на підписання протоколу загальних зборів; прийняття до уваги звіту дирекції товариства про результати діяльності товариства у період з грудня 2011р. до квітня 2017р. та визнання роботи дирекції товариства в особі генерального директора ОСОБА_11 у період з грудня 2011р. до квітня 2017р. незадовільною; відкликання ОСОБА_11 з посади генерального директора товариства з 27.04.2017р.; виключення ОСОБА_11 з переліку осіб, які мають право вчиняти дії від імені товариства без довіреності, в тому числі, підписувати договори; обрання ОСОБА_12 на посаду генерального директора товариства з 28.04.2017р.; доручення (уповноваження) ОСОБА_12 здійснити всі необхідні дії (з правом підпису всіх необхідних документів) щодо внесення до ЄДР змін на підставі рішень загальних зборів товариства від 27.04.2017р.; обрання генерального директора товариства ОСОБА_12 представником товариства як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «ВТК КАШТАН» для участі у загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «ВТК КАШТАН», які відбудуться у 2017р.

Наразі, за твердженнями позивача, загальні збори 27.04.2017р. було проведено з порушенням норм чинного законодавства та статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» щодо повідомлення ОСОБА_1 про загальні збори та їх порядок денний, що призвело до неможливості належної підготовки до зборів вищого органу управління суб'єктом господарювання. Одночасно, заявником було наголошено на тому, що ані ОСОБА_1, ані її представник не були присутніми на вказаних загальних зборах. До того ж, за твердженнями позивача, представники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не мали повноважень на представництво інтересів учасників товариства під час проведення спірних загальних зборів. Наведене у сукупності (з урахуванням заяви про зміну підстав позову) і стало підставою для звернення до суду з розглядуваним позовом.

Згідно із ст.1 Господарського процесуального кодексу України підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності, мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів.

Статтею 20 Господарського кодексу України передбачено, що кожний суб'єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

Відповідно до ст.15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно п.2.12 Постанови №4 від 26.02.2016р. Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» рішення загальних зборів учасників товариства є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

У зв'язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

У п.2.13 Постанови №4 від 26.02.2016р. Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» вказано, що під час розгляду відповідних справ господарські суди мають враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв'язку з порушенням прямих вказівок закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму (статті 59 та 60 Закону України «Про господарські товариства», статті 41 та 42 Закону України «Про акціонерні товариства», стаття 15 Закону України «Про кооперацію»); прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (частина шоста статті 42 Закону України «Про акціонерні товариства»); прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах (частина п'ята статті 61 Закону України «Про господарські товариства»); відсутність протоколу загальних зборів товариства з обмеженою відповідальінстю (частина шоста статті 60 Закону України «Про господарські товариства»); відсутність протоколу загальних зборів АТ, підписаного головою і секретарем зборів (стаття 46 Закону України «Про акціонерні товариства»). Аналогічні підстави, що є безумовними для визнання недійсним рішення загальних зборів наведено у Постанові №13 від 24.10.2008р. Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами корпоративних спорів».

Тобто, діючим законодавством України учасникам надано право оскаржити рішення органу товариства, якщо воно порушує їх права та охоронювані законом інтереси, у випадку, зокрема, недотримання встановленої процедури їх скликання та прийняття рішення без необхідного кворуму.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із ст.4-3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Відповідно до ст.33 вказаного Кодексу кожна сторона повинна довести ті обставини справи, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

У ст.54 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують позов; законодавство, на підставі якого подається позов.

Таким чином, приймаючи до уваги викладені вище положення законодавства, при зверненні до суду з позовом про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників товарисва, позивачем повинно бути доведено порушення вимог закону або установчих документів Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» під час скликання та проведення зборів вищого органу товариства, а також факт порушення його прав та законних інтересів, як учасника господарського товариства.

Як вказувалось вище, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилався на те, що загальні збори 27.04.2017р. було проведено з порушенням норм чинного законодавства та статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» щодо повідомлення ОСОБА_1 про загальні збори та їх порядок денний, що призвело до неможливості належної підготовки до зборів вищого органу управління суб'єктом господарювання. Одночасно, заявником було наголошено на тому, що ані ОСОБА_1, ані її представник не були присутніми на вказаних загальних зборах. До того ж, за твердженнями позивача, представники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не мали повноважень на представництво інтересів учасників товариства під час проведення спірних загальних зборів.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, господарський суд вважає, що позовні вимоги в частині визнання недійсними рішень загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма», які оформлено протоколом №13 від 27.04.2017р., є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. При цьому, господарський суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Статтею 116 Цивільного кодексу України, ст.10 Закону України «Про господарські товариства» передбачено право учасників господарського товариства у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом, брати участь в управлінні товариством.

Згідно із ст.97 Цивільного кодексу України управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

За приписами ч.5 ст.61 Закону України «Про господарські товариства» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) загальні збори учасників товариства з обмеженою відповідальністю скликаються не рідше двох разів на рік, якщо інше не передбачено установчими документами. Позачергові загальні збори учасників скликаються головою товариства при наявності обставин, зазначених в установчих документах, у разі неплатоспроможності товариства, а також у будь-якому іншому випадку, якщо цього потребують інтереси товариства в цілому, зокрема, якщо виникає загроза значного скорочення статутного капіталу. Загальні збори учасників товариства повинні скликатися також на вимогу виконавчого органу. Учасники товариства, що володіють у сукупності більш як 20 відсотками голосів, мають право вимагати скликання позачергових загальних зборів учасників у будь-який час і з будь-якого приводу, що стосується діяльності товариства. Якщо протягом 25 днів голова товариства не виконав зазначеної вимоги, вони вправі самі скликати загальні збори учасників. Про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлено не пізніш як за 25 днів до початку зборів. Не пізніш як за 7 днів до скликання загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

Відповідно до п.8.7 статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) загальні збори учасників товариства скликаються не рідше двох разів на рік.

Пунктом 8.8 статуту відповідача про проведення загальних зборів учасників товариства учасники повідомляються письмово шляхом направлення їм відповідних повідомлень поштою, кур'єром або вручаються особисто. У повідомленні про проведення загальних зборів учасників товариства повинно бути вказано час і місце про ведення зборів і порядок денний. Повідомлення повинно бути відправлене/вручене учасникам не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів учасників товариства.

Будь-який учасник товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників товариства за умови, що воно було ним поставлене не пізніш як за 25 днів до початку проведення загальних зборів. Пропозиції учасників товариства щодо порядку денного загальних зборів мають подаватись у письмовій формі генеральному директору товариства не пізніше як за 7 днів до скликання загальних зборів учасників товариства. З питань, які не були включені до порядку денного загальних зборів учасників товариства, рішення можуть прийматись тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах. Загальні збори учасників товариства вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників) товариства, що володіють у сукупності більш як 60 відсотками голосів. Учасники, які беруть участь у загальних зборах учасників товариства, реєструються із зазначенням кількості голосів, яку має кожен учасник. Цей перелік підписується головою та секретарем зборів (п.п.8.9, 8.11, 8.12 статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» ).

Згідно п.8.6 статуту відповідача у випадку, коли товариство складається з декількох учасників, загальні збори учасників товариства обирають зі свого складу голову та секретаря зборів, які організовують ведення протоколу загальних зборів та підписують його.

Зі змісту п.8.16 статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» вбачається, що позачергові загальні збори учасників товариства скликаються генеральним директором товариства, в тому числі, на вимогу учасників товариства, що володіють у сукупності не менш як 20 відсотками голосів. Якщо директор товариства протягом 25 днів не виконає зазначеної вимоги, такі учасники товариства мають право самі скликати загальні збори учасників товариства.

Як свідчать матеріали справи, у листі від 27.03.2017р. ОСОБА_5 було висунуто генеральному директору Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» вимогу про скликання 27.04.2017р. позачергових загальних зборів з наступним порядком денним: обрання голови та секретаря зборів; звіт дирекції товариства в особі генерального директора ОСОБА_11 про результати діяльності товариства у період з грудня 2011р. по квітень 2017р.; вирішення кадрових питань органів управління товариством; обрання представника товариства як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «ВТК КАШТАН» для участі у загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «ВТК КАШТАН». Аналогічні вимоги до виконавчого органу відповідача було заявлено ОСОБА_4 у листі від 30.03.2017р.

За твердженнями третіх осіб 2 та 3 копії означених листів було направлено на адресу позивача, на підтвердження чого надано до матеріалів справи фіскальні чеки №5067 від 29.03.2017р. та №0185 від 01.04.2017р.

Проте, повідомлення про призначення на 27.04.2017р. загальних зборів учасників та їх порядок денний у порядку, що визначений статутом Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма»,було скеровано відповідачем на адресу позивача лише 05.04.2017р., що підтверджується наявними в матеріалах фіскальним чеком відділення поштового зв'язку №5729 від 05.04.2017р.

Отже, з системного аналізу вимог чинного законодавства та умов статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» й наявних в матеріалах справи доказів, суд дійшов висновку щодо порушення відповідачем порядку та строків повідомлення ОСОБА_1 про проведення 27.04.2017р. загальних зборів та їх порядок денний.

Наразі, судом враховано, що у відповідності до п.п.2.13, 2.14 Постанови №4 від 26.02.2016р. Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв'язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення. Рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання, встановленої статтею 61 Закону України «Про господарські товариства», статтею 35 Закону України «Про акціонерні товариства», статтею 15 Закону України «Про кооперацію». Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

Наразі, суд не приймає твердження позивача про те, що ані ОСОБА_1, ані її представник не були присутніми на спірних загальних зборах, як такі, що спростовуються наявними в матеріалах справи документами.

Зокрема, зі змісту відомості від 27.04.2017р. про підсумки реєстрації учасників загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» вбачається, що на загальні збори учасників товариства прибули та були зареєстровані: представник ОСОБА_4 ОСОБА_4 ОСОБА_13 на підставі довіреності від 26.04.2017р., представник ОСОБА_1 ОСОБА_1 ОСОБА_14 на підставі довіреності від 24.04.2017р. та представник ОСОБА_5 ОСОБА_5 ОСОБА_15 згідно довіреності від 28.02.2017р. У вказаній відомості містяться підписи представників учасників відповідача, в тому числі, представника позивача. Належних та допустимих у розумінні ст.34 Господарського процесуального кодексу України доказів того, що підпис від імені представника ОСОБА_1 не є справжнім, матеріали справи не містять.

Проте, незважаючи на присутність представника позивача на спірних загальних зборах, суд дійшов висновку щодо порушення прав ОСОБА_1 внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, та наявність підстав для визнання рішень вищого органу управління Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» недійсними. При цьому, суд виходить з наступного.

За приписами ч.4 ст.43 Закону України «Про господарські товариства» загальні збори не вправі приймати рішення з питань, не включених до порядку денного.

Як зазначалось вище, частиною 5 ст.61 Закону України «Про господарські товариства» визначено, що з питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

Судом також вказувалось, що безумовною підставою для визнання рішень вищого органу управління товариством недійсним є, в тому числі, прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (п.2.12 Постанови №4 від 26.02.2016р. Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин»).

У разі, якщо на порушення вимог статті 43 Закону про господарські товариства питання не було включено до опублікованого порядку денного загальних зборів товариства, рішення цих зборів із зазначеного питання повинні визнаватися недійсними через пряму заборону закону (п.22 Постанови №13 від 24.10.2008р. Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами корпоративних спорів»).

Зі змісту п.2.17 Постанови №4 від 26.02.2016р. Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» вбачається, що слід враховувати, що рішення, прийняті за наслідками розгляду питань, викладених у порядку денному так, що унеможливлювало усвідомлення акціонером суті питання, яке пропонувалося розглянути на загальних зборах учасників, повинні визнаватися недійсними у зв'язку з порушенням в таких випадках права акціонера на попереднє ознайомлення з переліком питань, що виносяться на голосування, передбачене статтею 35 Закону України «Про акціонерні товариства». Якщо у внутрішніх документах обумовлено можливість вирішення на загальних зборах процедурних питань (питань, пов'язаних з порядком проведення загальних зборів тощо) без включення їх до порядку денного, такі положення внутрішніх документів суд не повинен брати до уваги.

Пунктом 8.10 статуту відповідача передбачено, що учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитись з порядком денним загальних зборів та документами, прийняття рішень до яких винесено на загальні збори, не пізніше як за 7 днів до скликання загальних зборів учасників товариства.

Як вказувалось вище, у повідомленні про проведення 27.04.2017р. було вказано, що до порядку денного зборів вищого органу управління відповідача віднесено питання про: обрання голови та секретаря зборів; звіт дирекції товариства в особі генерального директора ОСОБА_11 про результати діяльності товариства у період з грудня 2011р. по квітень 2017р.; вирішення кадрових питань органів управління товариством; обрання представника товариства як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «ВТК КАШТАН» для участі у загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «ВТК КАШТАН».

Проте, як встановлено судом, на загальних зборах 27.04.2017р. були прийняті рішення про: обрання головою зборів ОСОБА_8, секретарем зборів - ОСОБА_10 та уповноваження голови та секретаря зборів на підписання протоколу загальних зборів; прийняття до уваги звіту дирекції товариства про результати діяльності товариства у період з грудня 2011р. до квітня 2017р. та визнання роботи дирекції товариства в особі генерального директора ОСОБА_11 у період з грудня 2011р. до квітня 2017р. незадовільною; відкликання ОСОБА_11 з посади генерального директора товариства з 27.04.2017р.; виключення ОСОБА_11 з переліку осіб, які мають право вчиняти дії від імені товариства без довіреності, в тому числі, підписувати договори; обрання ОСОБА_12 на посаду генерального директора товариства з 28.04.2017р.; доручення (уповноваження) ОСОБА_12 здійснити всі необхідні дії (з правом підпису всіх необхідних документів) щодо внесення до ЄДР змін на підставі рішень загальних зборів товариства від 27.04.2017р.; обрання генерального директора товариства ОСОБА_12 представником товариства як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «ВТК КАШТАН» для участі у загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «ВТК КАШТАН», які відбудуться у 2017р.

Тобто, з наведеного вбачається, що рішення про відкликання ОСОБА_11 з посади генерального директора товариства з 27.04.2017р.; виключення ОСОБА_11 з переліку осіб, які мають право вчиняти дії від імені товариства без довіреності, в тому числі, підписувати договори; обрання ОСОБА_12 на посаду генерального директора товариства з 28.04.2017р.; доручення (уповноваження) ОСОБА_12 здійснити всі необхідні дії (з правом підпису всіх необхідних документів) щодо внесення до ЄДР змін на підставі рішень загальних зборів товариства від 27.04.2017р., було прийнято з питань, які фактично до порядку денного загальних зборів включено не було.

При цьому, за висновками суду, формулювання у порядку денному загальних зборів 27.04.2017р. питання щодо вирішення кадрових питань органів управління товариством ніяким чином не вказує на те, що останнім було передбачено вирішення саме питання стосовно звільнення директора та призначення нового виконавчого органу.

Зі змісту протоколу №13 від 27.04.2017р., яким оформлено оспорювані рішення, не вбачається погодження учасниками включення до порядку денного загальних зборів питань стосовно виключення ОСОБА_11 з переліку осіб, які мають право вчиняти дії від імені товариства без довіреності, в тому числі, підписувати договори; обрання ОСОБА_12 на посаду генерального директора товариства з 28.04.2017р.; доручення (уповноваження) ОСОБА_12 здійснити всі необхідні дії (з правом підпису всіх необхідних документів) щодо внесення до ЄДР змін на підставі рішень загальних зборів товариства від 27.04.2017р.

До того ж, з цього приводу судом також враховано, що зі змісту п.8.1 статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» вбачається, що органами управління товариством є: загальні збори учасників товариства - вищий орган управління товариством; дирекція - виконавчий орган управління; ревізійна комісія - контролюючий орган товариства.

До виключної компетенції загальних зборів учасників товариства належить, зокрема: обрання та відкликання членів виконавчого органу та ревізійної комісії; затвердження річних результатів діяльності товариства, включаючи його дочірні підприємства; затвердження звітів та висновків ревізійної комісії, порядку розподілу прибутку, строку та порядку сплати частини прибутку, визначення порядку покриття збитків.

Отже, у даному випадку вирішення кадрових питань органів управління могло стосуватись будь-якого з перелічених органів управління відповідача.

У даному випадку судом також прийнято до уваги, що під час проведення спірних загальних зборів представник заявника голосував проти відкликання ОСОБА_11 з посади генерального директора товариства з 27.04.2017р.; виключення ОСОБА_11 з переліку осіб, які мають право вчиняти дії від імені товариства без довіреності, в тому числі, підписувати договори.

До того ж, з приводу призначення нової особи на посаду директора товариства представник позивача утримався від голосування, про що вказано у протоколі №13 від 27.04.2017р., що додатково свідчить про порушення прав учасника товариства на ознайомлення з порядком денним позачергових загальних зборів учасників товариства, а саме нівелювання можливості останнього належним чином підготуватись до загальних зборів та всіх питань їх порядку денного.

Отже, виходячи з наведеного вище, приймаючи до уваги, що відповідачем не було дотримано порядку скликання загальних зборів, внаслідок чого порушено права позивача в частині надання можливості належним чином підготуватись до зборів учасників та ознайомитись з їх порядком денним, з огляду на те, що на зборах вищого органу управління відповідача фактично прийняті рішення з питань, що не віднесені до порядку денного, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма», які оформлені протоколом №13 від 27.04.2017р.

Одночасно, посилання позивача на те, що представники ОСОБА_8 ОСОБА_16 ОСОБА_17 не мали повноважень на представництво інтересів учасників товариства під час проведення спірних загальних зборів, суд вважає безпідставними з огляду на наступне.

Відповідно до ст.58 Закону України «Про господарські товариства» вищим органом товариства з обмеженою відповідальністю є загальні збори учасників. Вони складаються з учасників товариства або призначених ними представників. Представники учасників можуть бути постійними або призначеними на певний строк. Учасник вправі в будь-який час замінити свого представника у загальних зборах учасників, сповістивши про це інших учасників. Учасник товариства з обмеженою відповідальністю вправі передати свої повноваження на зборах іншому учаснику або представникові іншого учасника товариства.

Частиною 1 ст.237 Цивільного кодексу України передбачено, що представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі (ч.ч.1, 3 ст.244 Цивільного кодексу України).

Пунктом 2.23 Постанови №4 від 26.02.2016р. Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» визначено, що учасники (акціонери) можуть брати участь у загальних зборах особисто або через представника. Довіреність представника повинна відповідати загальним вимогам, передбаченим цивільним законодавством, зокрема частиною третьою статті 247 Цивільного кодексу України.

Якщо довіреність учасника (акціонера) на право участі та голосування на загальних зборах оформлена (складена або посвідчена) з порушенням встановлених законодавством вимог, голоси учасника (акціонера), передані за такою довіреністю, не можуть враховуватися під час визначення кворуму на загальних зборах та результатів голосування.

Як вказувалось вище, на загальні збори учасників товариства 27.04.2017р. прибули та були зареєстровані: представник ОСОБА_8 ОСОБА_4 ОСОБА_13 на підставі довіреності від 26.04.2017р., представник ОСОБА_1 ОСОБА_1 ОСОБА_14 на підставі довіреності від 24.04.2017р. та представник ОСОБА_16 ОСОБА_5 ОСОБА_15 згідно довіреності від 28.02.2017р.

Зі змісту представленої до матеріалів справи довіреності від 26.04.2017р., посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Качельниковим С.В. за №995, ОСОБА_4 уповноважено ОСОБА_8, в тому числі, брати участь у роботі загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» з правом голосування та підпису. Вказана довіреність видана строком на три роки та дійсна до 26.04.2019р.

Відповідно до довіреності від 28.02.2017р. ОСОБА_5 уповноважено ОСОБА_10 представляти інтереси третьої особи 3, як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма», з усіх питань статутної діяльності зі всіма правами, обов'язками та повноваженнями, наданими як засновнику товариства установчими документами товариства чи чинним законодавством. Вказаною довіреністю передбачено право повіреного брати участь у загальних зборах з правом голосування за всіма питаннями порядку денного, підписувати від імені довірителя протокол загальних зборів засновників товариства. Означена довіреність видана строком на п'ять років та є дійсною до 28.02.2022р.

Отже, з наведеного вище вбачається, що ОСОБА_8 та ОСОБА_10 мали достатній обсяг повноважень для участі та голосуванні від імені третіх осіб на спірних загальних зборах.

Проте, наведене не спростовує висновків суду щодо наявності підстав для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма», які оформлені протоколом №13 від 27.04.2017р.

Виходячи з принципів повного та всебічного з'ясування всіх обставин справи, суд дійшов висновку щодо відмови в задоволенні позову в частині скасування запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 28.04.2017р. щодо внесення змін до відомостей про Товариство з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма», пов'язаних зі зміною керівника юридичної особи та зміною складу підписантів. При цьому, суд виходив з наступного.

Як вказувалось судом, відповідно до ст.15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з ч.1 ст.16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Перелік основних способів захисту цивільних прав та інтересів визначається ч.2 ст.16 Цивільного кодексу України, а також ст.20 Господарського кодексу України.

За змістом положень вказаних норм суд шляхом вчинення провадження у справах здійснює захист осіб, права і охоронювані законом інтереси яких порушені або оспорюються.

Розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Звертаючись до господарського суду, позивач повинен вказати у позовній заяві предмет та підстави позову, тобто, самостійно визначити, яке його право, на його суб'єктивну думку, є порушеним, та в який спосіб належить здійснити судовий захист порушеного права.

Натомість, вирішуючи спір, судам належить з'ясувати наявність порушеного права позивача та відповідність обраного ним способу захисту порушеного права способам, визначеним у законодавстві.

Виходячи із змісту ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України, ст.20 Господарського кодексу України та Господарського процесуального кодексу України, застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного суб'єктивного права (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством), і відсутність (недоведеність) будь-якої з означених умов унеможливлює задоволення позову.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові.

При цьому, згідно з вимогами ч.1 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі, в тому числі, судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо, зокрема, визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу; визнання повністю або частково недійсними змін до установчих документів юридичної особи.

Таким чином, відповідно до вимог законодавства, дії щодо внесення запису про скасування державної реєстрації змін до установчих документів, мають проводитися державним реєстратором лише після отримання відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, що свідчить про передчасність позовних вимог ОСОБА_1 в частині скасування запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 28.04.2017р. щодо внесення змін до відомостей про Товариство з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма», пов'язаних зі зміною керівника юридичної особи та зміною складу підписантів.

До того ж, суд зауважує, що виходячи з системного аналізу норми ч.1 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» відсутня потреба окремого визнання недійсними та скасування реєстрації змін до установчих документів в судовому порядку, а відповідна реєстраційна дія скасовується у порядку визначеному саме вказаним нормативно-правовим актом.

Враховуючи наведене, позовні вимоги ОСОБА_1 в частині скасування запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 28.04.2017р. щодо внесення змін до відомостей про Товариство з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма», пов'язаних зі зміною керівника юридичної особи та зміною складу підписантів підлягають залишенню судом без задоволення.

Всі інші заяви, клопотання, доводи та міркування учасників судового процесу відповідно залишені судом без задоволення і не прийняті до уваги як необґрунтовані та безпідставні.

Судовий збір згідно приписів ст.49 Господарського процесуального кодексу України покладається на сторін пропорційно задоволених вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.43, 49, 75, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Визнати недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма», які оформлені протоколом №13 від 27.04.2017р.

3. В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Оптіма» (03179, м.Київ, проспект Перемоги, будинок 123, ) на користь ОСОБА_1 (АДРЕСА_3, іпн НОМЕР_1) судовий збір в сумі 1600 грн.

5. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено

06.09.2017р.

Суддя О.М. Спичак