УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

30.08.2017Справа № 910/12768/17

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕР КОНСТРАКШН

КОМПАНІ»

до Централізованої бухгалтерії дитячо - юнацьких спортивних шкіл

про визнання недійсним рішення, оформеленого протоколом №171 від

18.05.2017р. про відхилення тендерної пропозиції

Суддя Трофименко Т.Ю.

В засіданні приймали участь:

Від позивача: не з»явився

Від відповідача: не з»явився

Обставини справи:

На розгляд Господарського суду міста Києва передана позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕР КОНСТРАКШН КОМПАНІ» до Централізованої бухгалтерії дитячо - юнацьких спортивних шкіл про визнання недійсним рішення, оформеленого протоколом №171 від 18.05.2017р. про відхилення тендерної пропозиції переможця аукціону за специфікацією закупівлі по КЕКВ 3132 за кодом СРV за ДК 021:2015 код 45450000-6 інші завершальні будівельні роботи (капітальний ремонт футбольних полів КДЮСШ «Чемпіон» на вул.. Вербицького , 23) ідентифікатор закупівлі UA-2017-04-12-002349 b.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.08.2017 порушено провадження у справі № 910/12768/17; розгляд справи призначено на 30.08.2017.

15.08.2017р. від позивача (за підписом директора Д.В. Ілларіонова) до суду надійшла заява про залишення позову без розгляду. Клопотання мотивоване тим, що позивачем прийнято рішення про зміну складу та розміру позовних вимог до відповідача, залучення додаткових відповідачів, а також підстави позову.

Суд розглянувши дану заяву приходить до висновку, що вона не підлягає задоволенню з огляду на наступне:

Відповідно до ст. 81 Господарського процесуального кодексу України господарський суд залишає позов без розгляду, якщо:

1) позовну заяву підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано;

2) у провадженні господарського суду або іншого органу, який діє в межах своєї компетенції, є справа з господарського спору між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав;

3) виключено;

4) позивач не звертався до установи банку за одержанням з відповідача заборгованості, коли вона відповідно до законодавства мала бути одержана через банк;

5) позивач без поважних причин не подав витребувані господарським судом матеріали, необхідні для вирішення спору, або представник позивача не з'явився на виклик у засідання господарського суду і його нез'явлення перешкоджає вирішенню спору;

6) громадянин відмовився від позову, який було подано у його інтересах прокурором.

Залишення позову без розгляду - це одна з форм закінчення провадження у справі без винесення судового рішення. Залишення позову без розгляду - це закінчення розгляду справи, викликане недотриманням позивачем установлених законом умов порушення і нормального розвитку судового процесу 1449.

Як зазначено у п. 4.8 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року N 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" 1450, залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв'язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Перелік підстав залишення позову без розгляду є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Ухвалою від 02.08.2017р. про порушення провадження у справі №910/12768/17 суд зобов»язав позивача надати суду:

- оригінали всіх документів по суті спору, доданих до позовної заяви (для огляду);

- власне письмове підтвердження того, що у провадженні господарського суду або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує господарський спір, немає справи зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет із тих же підстав, а також немає рішення цих органів з такого спору;

- витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців на відповідача станом на день вирішення спору.

- на підтвердження їх статусу юридичної особи і повного найменування належним чином засвідчені копії (для залучення до матеріалів справи) статуту у повному обсязі, свідоцтва про державну реєстрацію (оригінали для огляду), довідку про включення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на день вирішення спору.

Даною ухвалою суд попередив позивача про правові наслідки невиконання вимог суду, що передбачені п. 5 ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України.

Представник позивача у судове засідання 30.08.2017 не з'явився, вимог ухвал суду не виконав, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не подавав, про призначене судове засідання був повідомлений належним чином.

Представник відповідача в судове засідання не з»явився, письмового відзиву на позов не надав. Про час та місце розгляду справи судом повідомлений належним чином.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 81 Господарського процесуального кодексу України господарський суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані господарським судом матеріали, необхідні для вирішення спору, або представник позивача не з'явився на виклик у засідання господарського суду і його нез'явлення перешкоджає вирішенню спору.

За змістом п.п. 2.3, 3.9.3 Постанови № 18 від 26.12.2011 Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", неподання позивачем витребуваних господарським судом матеріалів, необхідних для вирішення спору, може тягнути за собою правові наслідки у вигляді залишення позову без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 81 Господарського процесуального кодексу України.

У п. 4.9 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" № 18 від 26.12.2011 викладено правову позицію про те, що при вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду господарським судам слід мати на увазі, що застосування пункту 5 частини першої цієї статті можливо лише за наявності таких умов: додаткові документи вважаються витребуваними, тільки якщо про це зазначено у відповідному процесуальному документі або, в разі оголошення перерви в судовому засіданні, - в протоколі такого засідання; витребувані документи чи явка представника позивача дійсно необхідні для вирішення спору, тобто за їх відсутності суд позбавлений можливості вирішити спір по суті; позивач не подав документи, витребувані судом при підготовці справи до розгляду або в порядку статті 38 названого Кодексу, чи не направив свого представника в засідання господарського суду без поважних причин.

Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об'єктивних, тобто, незалежних від позивача обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов'язків, покладених на нього судом. Відповідні докази подаються позивачем і оцінюються господарським судом за загальними правилами статті 43 Господарського процесуального кодексу України.

У разі неповідомлення позивачем таких причин суд вправі, в залежності від конкретних обставин справи, в тому числі, залишити позов без розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.08.2017 судом було зобов'язано позивача, надати оригінали всіх документів, що долучені до матеріалів справи власне письмове підтвердження того, що у провадженні господарського суду або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує господарський спір, немає справи зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет із тих же підстав, а також немає рішення цих органів з такого спору витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців на відповідача станом на день вирішення спору на підтвердження їх статусу юридичної особи і повного найменування належним чином засвідчені копії (для залучення до матеріалів справи) статуту у повному обсязі, свідоцтва про державну реєстрацію (оригінали для огляду), довідку про включення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на день вирішення спору.

Однак, позивач не виконав вимог суду та не надав суду витребувані документи.

При цьому, наявності поважних причин невиконання вимог суду щодо надання витребуваних документів позивачем суду не наведено.

Крім того, ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.08.2017 судом було зобов'язано, зокрема, позивача направити для участі в розгляді справи своїх представників.

Однак, позивач вимог ухвал суду не виконав, своїх представників у судове засідання, призначене на 30.08.2017 не направив.

При цьому, ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.08.2017 було попереджено позивача, що у випадку, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані господарським судом матеріали, необхідні для вирішення спору, або представник позивача не з'явився на виклик у засідання господарського суду і його нез'явлення перешкоджає вирішенню спору, суд на підставі п. 5 ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України залишає позов без розгляду.

Відповідно до п. 4.8 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" від 26.12.2011 № 18, залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв'язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Також, згідно з п. 4.9. вказаної постанови, при вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду (стаття 81 ГПК) господарським судам слід мати на увазі, що застосування пункту 5 частини першої цієї статті можливо лише за наявності таких умов:

- додаткові документи вважаються витребуваними, тільки якщо про це зазначено у відповідному процесуальному документі або, в разі оголошення перерви в судовому засіданні, - в протоколі такого засідання;

- витребувані документи чи явка представника позивача дійсно необхідні для вирішення спору, тобто за їх відсутності суд позбавлений можливості вирішити спір по суті;

- позивач не подав документи, витребувані судом при підготовці справи до розгляду (стаття 65 ГПК) або в порядку статті 38 названого Кодексу, чи не направив свого представника в засідання господарського суду без поважних причин. Отже, перш ніж залишити позов без розгляду господарський суд зобов'язаний з'ясувати причини невиконання його вимог позивачем і об'єктивно оцінити їх поважність.

Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об'єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов'язків, покладених на нього судом. Відповідні докази подаються позивачем і оцінюються господарським судом за загальними правилами статті 43 ГПК.

У разі неповідомлення позивачем таких причин суд вправі, в залежності від конкретних обставин справи, в тому числі, залишити позов без розгляду.

Додатково суд відзначає, що у відповідності до п. 1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 № 6 "Про судове рішення", рішення з господарського спору повинно прийматись у цілковитій відповідності з нормами матеріального і процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими господарським судом, тобто з'ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних і допустимих доказів у конкретній справі. Рішення господарського суду має ґрунтуватись на повному з'ясуванні такого: чи мали місце обставини, на які посилаються особи, що беруть участь у процесі, та якими доказами вони підтверджуються; чи не виявлено у процесі розгляду справи інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин; яка правова кваліфікація відносин сторін, виходячи з фактів, установлених у процесі розгляду справи, та яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.

Подання позивачем доказів необхідне для безпосереднього сповіщення останнім про відомі йому відомості та докази у справі, з'ясування наявності чи відсутності обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги в їх сукупності, вирішення інших питань, без оцінки яких неможливий всебічний, повний і об'єктивний розгляд справи по суті.

Згідно з частиною третьою статті 22 ГПК України сторони зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин справи.

У даному випадку, позивач не повідомив поважних причин не направлення свого представника до суду для участі у судовому засіданні та неподання відповідних документів.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Крім того, відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України від 25 січня 2006 року № 1-5/45, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

За висновками суду, розгляд справи неможливий, внаслідок невиконання позивачами вимог суду, перелічених у відповідному процесуальному документі та неявка представника позивача в судове засідання перешкоджає вирішення спору.

Таким чином, враховуючи неподання позивачем витребуваних судом документів та нез'явлення представника позивача у призначене судове засідання (при цьому, позивач подавав суду клопотання про залишення позову без розгляду), суд дійшов висновку, що подальший розгляд справи є неможливим, оскільки це перешкоджає всебічному та повному розгляду справи та унеможливлює вирішення спору по суті з огляду на те, що наявні у справі докази є недостатніми для прийняття об'єктивного, мотивованого судового рішення, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Суд вважає, що нез'явлення представників позивачів в судове засідання для надання усних пояснень по суті заявленого позову, ненадання витребуваних ухвалою суду документів спрямоване на штучне затягування судового процесу, а тому суперечить, зокрема, вимогам статті 6 Конвенції про захист праві людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Водночас, суд вважає за необхідне зазначити, що згідно з ч. 4 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, після усунення обставин, які зумовили залишення позову без розгляду, позивачі мають право знову звернутися з ним до господарського суду в загальному порядку.

Керуючись ст. ст. 81, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕР КОНСТРАКШН КОМПАНІ» до Централізованої бухгалтерії дитячо - юнацьких спортивних шкіл про визнання недійсним рішення, оформеленого протоколом №171 від 18.05.2017р. про відхилення тендерної пропозиції переможця аукціону за специфікацією закупівлі по КЕКВ 3132 за кодом СРV за ДК 021:2015 код 45450000-6 інші завершальні будівельні роботи (капітальний ремонт футбольних полів КДЮСШ «Чемпіон» на вул. Вербицького , 23) ідентифікатор закупівлі UA-2017-04-12-002349 b залишити без розгляду.

Суддя Т.Ю. Трофименко