ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

28.08.2017 Справа № 904/7035/17

За позовом Державного підприємства "Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою", смт. Слобожанське, Дніпропетровський район, Дніпропетровська область

до Відділу Держгеокадастру у Криничанському районі Дніпропетровської області в особі ліквідаційної комісії відділу Держгеокадастру у Криничанському районі Дніпропетровської області, смт. Кринички, Криничанський район, Дніпропетровська область

про визнання грошових вимог на суму 4 271 831,68 грн. та зобов'язання вчинити певні дії

Суддя Назаренко Н.Г.

Секретар судового засідання Булана Ю.М.

Представники:

Від позивача: ОСОБА_1 представник - дов. б/н від 03.07.2017

Від відповідача: не з'явився

СУТЬ СПОРУ:

Державне підприємство "Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Відділу Держгеокадастру у Криничанському районі Дніпропетровської області, в якому просило зобов'язати Відділ Держгеокадастру у Криничанському районі Дніпропетровської області в особі ліквідаційної комісії включити подані Державним підприємством "Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" кредиторські вимоги на суму 4 271 831,68 грн. з ПДВ за договором від 20.09.2013 № 301 до проміжного ліквідаційного балансу.

Позовні вимоги обґрунтовує ухиленням ліквідаційної комісії відповідача від розгляду заяви позивача про визнання кредиторських вимог на суму 4 271 831,68 грн. з ПДВ за договором від 20.09.2013 № 301.

28.08.2017 позивач надав заяву про зменшення позовних вимог, в якій просив зобовязати Відділ Держгеокадастру у Криничанському районі Дніпропетровської області в особі ліквідаційної комісії включити подані Державним підприємством "Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" кредиторські вимоги на суму 4 218 553,38 грн. з ПДВ за договором від 20.09.2013 № 301 до проміжного ліквідаційного балансу.

Позивач в судовому засіданні підтримав уточнені позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач в судові засідання свого представника не направив, відзив на позов не надав.

Суд вважає, що відповідач про розгляд справи в господарському суді був повідомлений належним чином на підставі наступного.

Особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце розгляду судом справи у разі виконання останнім вимог частини першої статті 64 та статті 87 ГПК. За змістом цієї норми, зокрема, в разі якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), і не повернуто підприємством зв'язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.(п.3.9.1. Постанови Пленуму ВГСУ № 18 від 26.12.2011р.)

Так, ухвалу про порушення провадження у справі № 904/7035/17 від 04.07.2017 відповідач отримав 13.07.2017, про що свідчить поштове повідомлення № 878 (а.с. 93).

Відповідно до приписів ст. 22 Господарського процесуального кодексу України сторони зобовязані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та вживати заходів до всебічного, повного та обєктивного дослідження всіх обставин справи.

При цьому господарський суд виходить з того, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника згідно з частинами першою - п'ятою статті 28 ГПК, з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов'язаних з ним трудовими відносинами.

Неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах (статті 32 - 34 ГПК).

Отже, приймаючи до уваги, що відповідач знав про наявність в господарському суді справи, він не був позбавлений можливості після отримання ухвали про порушення провадження у справі зясувати як в телефонному режимі, так і на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень про стан розгляду справи та надати свої заперечення на позов та докази в їх обґрунтування.

Також в ухвалі про порушення провадження у справі від 04.07.2017, яка була отримана відповідачем зазначено, що інформацію про дату та час розгляду справи можна отримати за електронною адресою суду: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/.

Всупереч цьому, відповідач не скористався належними йому процесуальними правами та не вжив заходів до всебічного, повного та обєктивного дослідження всіх обставин справи.

Суд вважає за можливе розглянути справу за наявними матеріалами відповідно до ст. 75 ГПК України, за відсутності представника відповідача, оскільки про час та місце розгляду справи останній повідомлений належним чином.

Ухвалою суду від 07.08.2017 розгляд справи відкладено на 28.08.2017.

Клопотання про здійснення технічної фіксації судового процесу сторонами не подавалось.

У судовому засіданні 28.08.2017 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, вислухавши пояснення представника позивача, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Між Відділом Держземагенства у Криничанському районі Дніпропетровської області (далі відповідач, замовник) та Державним підприємством "Дніпропетровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" (далі позивач, виконавець), було укладено договір №301 від 20.09.2013 (далі - Договір), відповідно до пункту 1.1 якого виконавець зобовязується у 2013 році надати наступні послуги: послуги інженерні (проведення інвентаризації земель сільськогосподарського призначення державної власності), а замовник прийняти та оплатити надані послуги.

Найменування послуг, технічні, економічні та інші вимоги до послуг виконавця викладені у завданні на надання послуг, що є невід'ємною частиною договору (додаток 1 до договору). Кількість послуг, етапи та строки надання послуг визначаються взаємною згодою сторін та вказуються у календарному плані (додаток 2), що додається до договору і є його невід'ємною частиною (п. 1.2 договору).

До договору сторонами були підписані такі додатки:

- технічне завдання на надання послуг;

- календарний план надання послуг;

- протокол погодження договірної ціни на надання послуг;

- кошторис на надання послуг (п. 14.1. договору).

Згідно п.3.1. договору ціна договору становить 5 729 694,68 грн., у тому числі ПДВ 20% - 954 949,11 грн. Ціна договору визначається з урахуванням Податкового кодексу України.

Ціна цього договору може бути зменшена за взаємною згодою сторін та у випадках, передбачених чинним законодавством України (п.3.2. договору).

Додатковою угодою №1 від 20.09.2013 сторони погодили викласти п.3.1. договору у редакції: "Ціна цього договору становить 4 271 831,68 грн., у тому числі ПДВ 711 971,95 грн., у відповідності з Протоколом узгодження договірної ціни (додаток №3) та Кошторисом (додаток №4), що є невід'ємними частинами цього договору.

Ціна договору зафіксована в протоколі погодження договірної ціни на надання послуг (додаток №3), що складається на підставі погодженого сторонами кошторису на надання послуг (додаток №4) (п.3.3. договору).

Згідно п.4.2. договору розрахунки за договором здійснюються в національній валюті України шляхом перерахування безготівкових грошових коштів на поточний рахунок виконавця.

У разі відсутності належним чином оформленого рішення головного розпорядника бюджетних коштів щодо дозволу на здійснення попередньої оплати, розрахунки за надані послуги здійснюються на підставі ст.ст.47, 48, 51 Бюджетного кодексу України, за наявності реального фінансування та грошових підкріплень в органах Державної казначейської служби України та відсутності обмежень видатків по незахищеним статтям з боку Державної казначейської служби України (п.4.3. договору).

У пункті 5.1. договору узгоджено, що надання послуг, передбачених пунктом 1.1 договору, здійснюється поетапно, відповідно до календарного плану надання послуг.

Строк надання послуг, передбачених пунктом 1.1 договору, становить вересень-грудень 2013 р. (4 місяці) з дати початку послуг (пункт 5.2 Договору).

Пунктом 6.1. договору сторони погодили, що приймання послуг, наданих виконавцем, оформлюється актами приймання-передачі наданих послуг, підписаними уповноваженими представниками сторін.

Договір набирає чинності з дня підписання і діє до 31.12.2013, але у будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобовязань (пункт 12.1 Договору).

На виконання умов договору ДП "Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" надало, а Управління Держземагентства у Криничанському районі Дніпропетровської області прийняло роботи на суму 4 218 553,38 грн., що підтверджується актом № 1 приймання-передачі послуг за договором від 20.09.2013 №301, крім того, актом звірки за виконані роботи за договором від 20.09.2013 № 301, підписаним без зауважень обома сторонами (а.с.100).

Відповідач, в порушення умов договору, вартість наданих послуг не сплатив, внаслідок чого утворилась заборгованість у розмірі 4 218 553,38 грн., що і є предметом даного спору.

Дослідивши матеріали справи та подані докази, заслухавши представника позивача, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, з наступних підстав.

Згідно зі статтею 173 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку.

Частиною 1 статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов'язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов'язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (частина 7 статті 193 Господарського кодексу України).

Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, якщо строк виконання зобов'язання не встановлений або визначений моментом витребування, кредитор вправі вимагати виконання, а боржник вправі провести виконання в будь-який час. Боржник повинен виконати таке зобов'язання в семиденний строк з дня пред'явлення вимоги кредитором, якщо обов'язок негайного виконання не випливає із закону, договору або із змісту зобов'язання.

Даний правочин за своїм змістом та правовою природою є договором про надання послуг, який підпадає під правове регулювання норм глави 63 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов'язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов'язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Так, 15.06.2017 позивач надіслав відповідачу заяву, в якій просив:

- включити до реєстру кредиторів та задовольнити вимоги щодо оплати заборгованості за договором №301 від 20.09.2013 у сумі 4 218 553,38 грн.;

- надати повідомлення про ліквідацію, у т.ч. опублікувати у ЗМІ;

- підписати, скріпити печаткою та направити на адресу підприємства акт звірки заборгованості за договором №301 від 20.09.2013. (а.с.89-90).

Однак, відповіді на заяву відповідачем не надано.

Крім того, в матеріалах справи наявний акт звірки взаємних розрахунків, підписаний обома сторонами, в якому учасники спірних правовідносин підтверджують наявність заборгованості за договором № 301 від 20.09.2013 у розмірі 4 218 553,38 грн. (а.с.100).

Організацію, повноваження та порядок діяльності центральних органів виконавчої влади України визначає Закон України "Про центральні органи виконавчої влади". Частиною 7 статті 5 цього Закону встановлено, що міністерства, інші центральні органи виконавчої влади, щодо яких набрав чинності акт Кабінету Міністрів України про їх припинення, продовжують здійснювати повноваження та функції у визначених сферах компетенції до завершення здійснення заходів з утворення міністерства, іншого центрального органу виконавчої влади, до якого переходять повноваження та функції міністерства, іншого центрального органу виконавчої влади, що припиняється, та можливості забезпечення здійснення ним цих функцій і повноважень, про що видається відповідний акт Кабінету Міністрів України.

Порядок здійснення заходів, пов'язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 20.10.2011 № 1074 (надалі - Порядок).

Відповідно до пункту 4 цього Порядку орган виконавчої влади утворюється шляхом утворення нового органу виконавчої влади або в результаті реорганізації (злиття, поділу, перетворення) одного чи кількох органів виконавчої влади.

Пунктом 6 Порядку визначено, що права та обов'язки органів виконавчої влади переходять до утвореного органу виконавчої влади у разі перетворення органу виконавчої влади.

При цьому, згідно з пунктом 7 Порядку майнові права та обов'язки органів виконавчої влади у разі їх злиття, приєднання або перетворення переходять правонаступникові на підставі передавального акта, а у разі їх поділу - згідно з розподільчим балансом.

Згідно з пунктом 12 Порядку орган виконавчої влади, утворений в результаті реорганізації, здійснює повноваження та виконує функції у визначених Кабінетом Міністрів України сферах компетенції з дня набрання чинності актом Кабінету Міністрів України щодо можливості забезпечення здійснення таким органом повноважень та виконання функцій органу виконавчої влади, що припиняється.

Так, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 442 від 10.09.2014 "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади" здійснено реорганізацію Державного агентства земельних ресурсів України шляхом перетворення його в Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру.

Пунктами 5, 6 цієї постанови встановлено, що центральні органи виконавчої влади, що утворюються шляхом реорганізації інших центральних органів виконавчої влади, є правонаступниками органів, які реорганізуються. Права та обов'язки центральних органів виконавчої влади, що ліквідуються, передаються відповідним центральним органам виконавчої влади, на які цією постановою покладено функції з реалізації державної політики у відповідній сфері. Центральні органи виконавчої влади, що припиняються згідно з цією постановою, продовжують здійснювати повноваження та функції у визначених сферах до завершення здійснення заходів з утворення центральних органів виконавчої влади, яким передаються повноваження та функції центральних органів виконавчої влади, що припиняються.

25.09.2014 проведено державну реєстрацію юридичної особи - Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 № 5 "Про утворення територіальних органів Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру" утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру, зокрема, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (додаток № 1 до постанови), в свою чергу, Головне управління Держземагентства у Дніпропетровській області, як територіальний орган Державного агентства земельних ресурсів, реорганізовано шляхом його приєднання до відповідного територіального органу Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру, а саме: утвореного Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (додаток № 2 до постанови).

12.06.2015 проведено державну реєстрацію юридичної особи - Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Також, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 № 5 "Про утворення територіальних органів Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру" утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру, зокрема, Відділ Держгеокадастру у Межівському районі Дніпропетровської області (додаток № 1 до постанови).

26.08.2015 проведено державну реєстрацію юридичної особи - Відділу Держгеокадастру у Криничанському районі Дніпропетровської області (а.с. 91).

Відділ Держгеокадастру у Криничанському районі Дніпропетровської області діє відповідно до Положення про Відділ Держгеокадастру у Криничанському районі Дніпропетровської області, затвердженого наказом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 03.03.2015 № 22.

Отже, Відділ Держгеокадастру у Криничанському районі Дніпропетровської області є належним відповідачем у даній справі, оскільки, як правонаступник, відповідає за всіма зобов'язаннями Відділу Держземагентства у Криничанському районі Дніпропетровської області.

Позивач зазначає, що у звязку із несплатою відповідачем суми боргу за актом виконаних робіт у нього виникли прострочені зобовязання перед бюджетом (податки, збори) у сумі більше 6,5млн. гривень та у випадку їх несплати дебітором можливе застосування до позивача процедури банкрутства, що є неприпустимим.

Згідно ст.104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Відповідно до ч.1 ст.110 Цивільного кодексу України юридична особа ліквідується, зокрема, за рішенням її учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, в тому числі у зв'язку із закінченням строку, на який було створено юридичну особу, досягненням мети, для якої її створено, а також в інших випадках, передбачених установчими документами.

Учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, зобов'язані протягом трьох робочих днів з дати прийняття рішення письмово повідомити орган, що здійснює державну реєстрацію (ч.1 ст.105 Цивільного кодексу України).

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань строк для заявлення кредиторами своїх вимог - 15.01.2017р.

Як передбачено ч.ч.4, 5 ст.105 Цивільного кодексу України, до комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється. Строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється, не може становити менше двох і більше шести місяців з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи.

За приписами ч.8 ст.111 Цивільного кодексу України ліквідаційна комісія (ліквідатор) після закінчення строку для пред'явлення вимог кредиторами складає проміжний ліквідаційний баланс, що включає відомості про склад майна юридичної особи, що ліквідується, перелік пред'явлених кредиторами вимог та результат їх розгляду. Проміжний ліквідаційний баланс затверджується учасниками юридичної особи, судом або органом, що прийняв рішення про ліквідацію юридичної особи.

Однак згідно ч.6 ст.105 Цивільного кодексу України кожна окрема вимога кредитора, зокрема щодо сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, розглядається, після чого приймається відповідне рішення, яке надсилається кредитору не пізніше тридцяти днів з дня отримання юридичною особою, що припиняється, відповідної вимоги кредитора.

Таким чином, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, не дають права ліквідаційній комісії залишати вимоги кредиторів без розгляду.

Незважаючи на це, як вбачається із матеріалів справи, позивач у визначений строк будь-яких повідомлень щодо результатів розгляду заяви про визнання його кредиторських вимог не отримував.

Відповідно до ч.ч.3-4 ст.112 Цивільного кодексу України у разі відмови ліквідаційної комісії у задоволенні вимог кредитора або ухилення від їх розгляду кредитор має право протягом місяця з дати, коли він дізнався або мав дізнатися про таку відмову звернутися до суду із позовом до ліквідаційної комісії. За рішенням суду вимоги кредитора можуть бути задоволені за рахунок майна, що залишилося після ліквідації юридичної особи. Вимоги кредитора, заявлені після спливу строку, встановленого ліквідаційною комісією для їх пред'явлення, задовольняються з майна юридичної особи, яку ліквідовують, що залишилося після задоволення вимог кредиторів, заявлених своєчасно.

За змістом статей 111, 112 Цивільного кодексу України ліквідаційна комісія діє не від власного імені, а від імені юридичної особи як її орган. Отже, в ч.3 ст.112 Цивільного кодексу України йдеться про звернення до суду з позовом до юридичної особи в особі її ліквідаційної комісії.

Враховуючи викладене, суд вважає протиправним ухилення ліквідаційної комісії Відділу Держгеокадастру у Криничанському районі Дніпропетровської області від визнання реально існуючої заборгованості перед Державним підприємством "Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" та включення вимог позивача до проміжного ліквідаційного балансу, для їх подальшого задоволення за рахунок коштів і майна особи, яка ліквідується, у звязку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 49 ГПК України, судовий збір слід покласти на відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 193 Господарського кодексу України, ст.ст. 526, 530, 625 Цивільного кодексу України, ст.ст. 33, 43, 44, 49, 75, 82-85, 87, 116-117 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Зобов'язати Відділ Держгеокадастру у Криничанському районі Дніпропетровської області в особі ліквідаційної комісії (52300, Дніпропетровська область, Криничанський район, смт. Кринички, вул. Радянська, 17, ) включити подані Державним підприємством "Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" (52005, Дніпропетровська область, Дніпровський район, смт. Слобожанське, вул. В. Сухомлинського, 42, ) кредиторські вимоги на суму 4 218 553,38 грн. (чотири мільйони двісті вісімнадцять тисяч п'ятсот п'ятдесят три грн. 38 коп.) з ПДВ за договором від 20.09.2013 №301 до проміжного ліквідаційного балансу, про що видати наказ.

Стягнути з Відділу Держгеокадастру у Криничанському районі Дніпропетровської області в особі ліквідаційної комісії (52300, Дніпропетровська область, Криничанський район, смт. Кринички, вул. Радянська, 17, ) на користь Державного підприємства "Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" (52005, Дніпропетровська область, Дніпровський район, смт. Слобожанське, вул. В. Сухомлинського, 42, ) 1 600,00грн. (одна тисяча шістсот грн. 00 коп.) судового збору, про що видати наказ.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційної скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Дата підписання рішення, оформленого

відповідно до вимог ст. 84 ГПК України,

- 30.08.2017

Суддя ОСОБА_2