КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" серпня 2017 р. Справа№ 910/637/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Суліма В.В.

суддів: Тищенко А.І.

Майданевича А.Г.

за участю представників сторін:

від апелянта: не прибув;

від позивача: Наїдко Л.В. - представник за дов. №07/04-1 від 07.04.2017 року;

від відповідача: Аввакумова Ю.О. - представник за дов. №061-1736/10 від 17.02.2017 року;

від третьої особи: не прибув,

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕДІКАЛ Б.БН"

на рішення Господарського суду міста Києва від 30.01.2017 року

у справі № 910/637/17 (суддя: Зеленіна Н.І.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Білімед"

до Департаменту охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві

про зобов'язання виконати договір та вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Білімед" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Департаменту охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі -відповідач), за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві (далі - третя особа) про зобов'язання виконати договір та вчинити дії.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що відповідач безпідставно ухиляється від виконання укладеного між ними договору про закупівлю товарів за державні кошти № 201 від 31.12.2016 року, оскільки 04.01.2017 року на офіційному веб-порталі публічних закупівель (https://prozorro.gov.ua/) був опублікований Звіт про виконання договору про закупівлю, в якому Департамент повідомив про розірвання Договору з 03.01.2017 року на підставі ч. 2 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі", посилаючись на ту обставину, що здійснення закупівлі стало неможливим унаслідок непереборної сили.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 30.01.2017 року у справі №910/637/17 позов задоволено повністю. Зобов'язано Департамент охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) виконати зобов'язання щодо прийняття та оплати поставленого товару за договором про закупівлю товарів за державні кошти № 201 від 31.12.2016 року, укладеним між Департаментом охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Білімед" за результатами проведеного тендеру на закупівлю: 32.50.1. Інструменти і прилади медичні, хірургічні та стоматологічні (33181520-3 Матеріали для ниркового діалізу (витратні матеріали для гемодіалізу, 10 найменувань), оголошення № UA-2016-11-02-001866-b від 02.11.2016 року. Зобов'язано Департамент охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подати на реєстрацію до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві бюджетне фінансове зобов'язання, яке виникло на підставі Договору про закупівлю товарів за державні кошти № 201 від 31.12.2016 року, укладеного між Департаментом охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Білімед" за результатами проведеного тендеру на закупівлю: 32.50.1. Інструменти і прилади медичні, хірургічні та стоматологічні (33181520-3 Матеріали для ниркового діалізу (витратні матеріали для гемодіалізу, 10 найменувань), оголошення № UA-2016-11-02-001866-b від 02.11.2016 року. Стягнуто з Департаменту охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Білімед" 3200,00 грн судового збору.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕДІКАЛ Б.БН" звернулось до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення у даній та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог повністю.

Апеляційна скарга мотивована тим, що Господарський суд міста Києва неповно з'ясував обставини справи, визнав обставини встановленими, які є недоведеними і мають значення для справи, неправильно застосував норми процесуального та матеріального права.

Так, скаржник вказав, що незабезпечення достатнього конкурентного середовища при проведенні торгів призвело до неможливості закупівлі витратних матеріалів для гемодіалізу за найбільш вигідною (низькою) ціною, що вказує на порушення господарського порядку та нівелює соціальну спрямованість економіки, як одної з конституційних основ правового господарського порядку в Україні.

Також, скаржник зазначив, що замовник свідомо визначив вимоги, що передбачені у додатку №2 документації (проведення сервісного обслуговування діалізних машин), з метою звуження кола учасників процедури закупівлі до представників/представника однієї компанії виробника, чим порушив принцип здійснення закупівель, в тому числі обмежив право скаржника на участь у вказаній закупівлі.

При цьому, скаржник зазначив, що гарантійні листи від 01.12.2016 року та від 27.01.2017 року Товариству з обмеженою відповідальністю "Білімед" Компанією B.Braun Avitum AG не надавались та є підробленими.

Крім того, незважаючи на заборону (ухвала Господарського суду міста Києва від 27.12.2016 року про забезпечення позову, якою заборонено Департаменту охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчиняти дії щодо укладання та виконання договору на закупівлю витратних матеріалів для гемодіалізу з переможцем торгів Товариством з обмеженою відповідальністю "Білімед") між Департаментом охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Білімед" було укладено договір №201 про закупівлю товарів за державні кошти.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 09.03.2017 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕДІКАЛ Б.БН" на рішення Господарського суду міста Києва від 30.01.2017 року у справі № 910/637/17 прийнято до провадження.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 25.05.2017 року зупинено апеляційне провадження у справі № 910/637/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Білімед" до Департаменту охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві про зобов'язання виконати договір та вчинити дії, до остаточного вирішення пов'язаної з нею справи №910/23656/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕДІКАЛ Б.БН" до Департаменту охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Білімед" про визнання недійсними та скасування рішення тендерного комітету.

Через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів від відповідача до суду надійшло клопотання про поновлення провадження у справі, оскільки ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.06.2017 №910/23656/16 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕДІКАЛ Б.БН" залишено без розгляду, що є підставою для поновлення апеляційного провадження у справі № 910/637/17.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 22.06.2017 року поновлено апеляційне провадження у справі № 910/637/17 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕДІКАЛ Б.БН".

Протоколом автоматичної зміни колегії суддів від 27.06.2017 року, у зв'язку з виходом судді Майданевича А.Г., у відпустку з 29.06.2017 року, було сформовано для розгляду апеляційної скарги у справі № 910/637/17 нову колегію суддів у складі: головуючого судді: Суліма В.В., суддів: Тищенко А.І., Гаврилюка О.М.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 27.06.2017 року суд прийняв апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕДІКАЛ Б.БН" до провадження у складі нової колегії головуючого судді: Сулім В.В., суддів: Тищенко А.І., Гаврилюка О.М.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 29.06.2017 року розгляд справи було відкладено на підставі ст. 77 Господарського процесуального кодексу України.

Представник позивача у відзиві та судовому засіданні 14.08.2017 року заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення, а рішення місцевого господарського суду - без змін. Зазначивши, що суд першої інстанції прийняв правомірне та обґрунтоване рішення.

Представник скаржника у судове засідання 14.08.2017 року не з'явився. Про час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлявся належним чином, зокрема, надсиланням ухвали від 29.06.2017 року на відповідну адресу.

Пункт 3.9.1. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року № 18 встановлює, що особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце розгляду судом справи у разі виконання останнім вимог частини першої статті 64 та статті 87 ГПК.

Згідно з п. 3.9.2. Постанови Пленуму, у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Крім того, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що у випадку, коли представники сторін чи інші учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка учасника судового процесу у судове засідання за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи. Такої ж правової позиції дотримується й Вищий господарський суд України, зокрема, у своїй постанові від 07.07.2016 року по справі 910/21819/15.

Застосовуючи відповідно до ч.1ст.4 Господарського процесуального кодексу України, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989 року Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Разом з тим, відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

Розглянувши апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи, Київський апеляційний господарський суд вважає, що рішення Господарського суду міста Києва від 30.01.2017 року підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕДІКАЛ Б.БН" - без задоволення, з наступних підстав.

Згідно ст. 99 Господарського процесуального кодексу України апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами наданими суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 101 Господарського процесуального кодексу України у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу, також апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення господарського суду у повному обсязі.

02.11.2016 року Департаментом охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (замовник) в електронній системі публічних закупівель "ProZorro" оприлюднено оголошення про проведення тендеру на закупівлю: 32.50.1. Інструменти і прилади медичні, хірургічні та стоматологічні (33181520-3 Матеріали для ниркового діалізу (витратні матеріали для гемодіалізу, 10 найменувань), оголошення № UA-2016-11-02-001866-b від 02.11.2016 року (далі - процедура закупівлі).

Умови проведення торгів викладено у відповідній документації процедури відкритих торгів, затвердженої рішенням тендерного комітету замовника № 31 від 02.11.2016 року.

Відповідно до п. 4.2 загальних положень тендерної документації тендерна пропозиція подається в цілому.

З урахуванням змін до тендерної документації, затверджених рішенням тендерного комітету замовника № 113 від 02.12.2016 року, кінцевий строк подання тендерних пропозицій - 10:00 год. 12.12.2016 року.

31.11.206 року ТОВ «Медікал Б.БН» звернулося до Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України зі скаргою щодо порушення Замовником порядку проведення процедури закупівлі.

Так, підставою для звернення із вищевказаною скаргою стало нібито встановлення Замовником дискримінаційних вимог у тендерній документації у вигляді необхідності зобов'язання учасників надати підтвердження можливості забезпечення безкоштовного сервісного обслуговування діалізної апаратури, на якій будуть використовуватися запропоновані витратні матеріали.

07.12.2016 року Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України було винесено рішення № 1908-р/нк-пз, яким було відмовлено в задоволенні скарги ТОВ "МЕДІКАЛ Б.БН".

Рішенням тендерного комітету замовника, оформленим протоколом № 148 від 12.12.2016 року, допущено до електронного аукціону тендерні пропозиції учасників: ТОВ "Білімед" та ТОВ "ТОПСЕРВІС-МЕДТЕХНІКА"; відхилено тендерні пропозиції учасників ТОВ "МЕДІКАЛ Б.БН" та ТОВ "РУМЕД" з підстав невідповідності вимогам тендерної документації.

ТОВ "МЕДІКАЛ Б.БН" звернулось до Антимонопольного комітету України із скаргою, в якій просило зобов'язати замовника скасувати зазначене рішення та здійснити ретельну перевірку тендерних пропозицій всіх учасників Процедури закупівлі на відповідність умовам тендерної документації.

Підставою для звернення за твердженням скаржника стало те, що замовник свідомо визначив вимоги, що передбачені у додатку 2 документації, з метою звуження кола учасників процедури закупівлі до представників/представника однієї компанії виробника, чим порушує принципи здійснення закупівель, встановлює дискримінаційні умови для інших учасників закупівлі, в тому числі, обмежує право Скаржника на участь у вказаній закупівлі.

Рішенням Антимонопольного комітету України № 2143-р/пк-пз від 19.12.2016 року Товариству з обмеженою відповідальністю "МЕДІКАЛ Б.БН" у задоволенні скарги відмовлено.

У пункті 1 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» зазначено, що тендерна пропозиція подасться в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну та завантаження файлів, зокрема, з інформації про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, а також відповідну: технічну специфікацію (у разі потреби (плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі)) (додаток 2 Документації»).

У пункті 5 додатку 2 Документації зазначено, що учасник повинен забезпечити безкоштовну та безперервну роботу діалізної апаратури, на якій будуть використовуватись запропоновані витратні матеріали. Для підтвердження учасником надасться гарантійний лист від виробника діалізної апаратури щодо безкоштовного сервісного обслуговування діалізної апаратури, на якій будуть використовуватись запропоновані витратні матеріали.

На засіданні колегії Антимонопольного комітету України, яке відбулося 07.12.2016 року, представник замовника повідомив, що скаржник обслуговує апарати компанії В. Braun та надав на розгляд Колегії копію договору тимчасового користування .майном від 20.03.2013 року № 20/03, укладеного між скаржником та Київською міською клінічною лікарнею № 5, у якому зазначено, що скаржник передає Київській міській клінічній лікарні № 5 апарати штучної нирки Dialo g+ виробництва В. Braun Avil um АС. Німеччина, яке належить ТОВ «Медікал Б.БН» на праві власності.

Представник скаржника, на засіданні колегії Антимонопольного комітету України, яке відбулося 07.12.2016 року. підтвердив наявність такого договору та повідомив, що його компанія періодично обслуговує діалізну апаратуру виробництва В. Braun.

ТОВ "МЕДІКАЛ Б.БН" не довело та документально не підтвердило, у тому числі, на засіданні Колегії, необхідність внесення змін до Документації, а також не довело, яким чином зазначені вимоги документації порушують його права та законні інтереси і перешкоджають йому взяти участь у процедурі закупівлі.

Таким чином, відсутність порушених прав ТОВ "МЕДІКАЛ Б.БН" під час проведення процедури закупівлі № UA-2016-11-002-001866-b підтверджується як рішеннями відповідача, прийнятими під час проведення процедури закупівлі, так і рішеннями постійно діючою адміністративної колегії Антимонопольного комітету України.

З огляду на викладене, Київський апеляційний господарський суд не приймає як наладжене твердження скаржника, що замовник свідомо визначив вимоги, що передбачені у додатку №2 документації (проведення сервісного обслуговування діалізних машин), з метою звуження кола учасників процедури закупівлі до представників/представника однієї компанії виробника, чим порушив принцип здійснення закупівель, в тому числі обмежив право скаржника на участь у вказаній закупівлі.

Щодо твердження скаржника, що гарантійні листи від 01.12.2016 року та від 27.01.2017 року Товариству з обмеженою відповідальністю "Білімед" Компанією B.Braun Avitum AG не надавались та є підробленими, Київський апеляційний господарський суд відзначає наступне.

У відповідності з приписами ст. ст. 33, 34 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень; докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Згідно ст. 4-3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

На підставі ст. 43 Господарського процесуального кодексу України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Як вбачається з матеріалів справи, скаржником не було надано в розумінні ст.ст. 33, 34 Господарського процесуального кодексу України належних та допустимих доказів на підтвердження вищевикладеного.

Щодо твердження скаржника, як на підставу для скасування оскаржуваного рішення, що незважаючи на заборону (ухвала Господарського суду міста Києва від 27.12.2016 року про забезпечення позову, якою заборонено Департаменту охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчиняти дії щодо укладання та виконання договору на закупівлю витратних матеріалів для гемодіалізу з переможцем торгів Товариством з обмеженою відповідальністю "Білімед") між Департаментом охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Білімед" було укладено договір №201 про закупівлю товарів за державні кошти, Київський апеляційний господарський суд відзначає наступне.

Так, ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.02.1017 року скасовані заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.12.2016 року, оскільки вжиті до забезпечення даного позову заходи можуть призвести до негативних наслідків для інших осіб, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що потреба в забезпеченні даного позову відпала.

При цьому, Київський апеляційний господарський суд приймає до уваги, що рішенням Господарського суду міста Києва від 21.03.2017 року №910/2146/17, яке набрало законної сили, за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Медікал Б.БН» до Департаменту охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) та Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЛІМЕД» про визнання недійсним договору №201 від 31.12.2016 року - відмовлено в задоволенні позову повністю.

З огляду на викладене та враховуючи, що посилання скаржника на порушення його прав внаслідок прийняття Господарським судом рішення у справі №910/637/17 жодним чином не доведені та необґрунтовані належними та допустимими доказами в розумінні ст.ст. 33, 34 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд дійшов висновку щодо відмови в задоволенні апеляційної скарги.

20.12.2016 року за результатами проведеного аукціону електронною системою публічних закупівель переможцем автоматично визначено позивача, з ціновою пропозицією 14353 359,85 грн (з ПДВ), що підтверджується протоколом засідання тендерного комітету замовника № 214 від 20.12.2016 року.

Цього ж дня, відповідачем опубліковано в електронній системі публічних закупівель "ProZorro" та направлено на адресу позивача повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

31.12.2016 року між Департаментом охорони здоров'я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), як замовником, та Товариством з обмеженою відповідальністю "Білімед", як учасником, укладено договір про закупівлю товарів за державні кошти № 201 (далі - договір).

Відповідно до п. п. 1.1., 1.2. договору, учасник зобов'язується у 2016 році поставити замовнику, а замовник - прийняти та оплатити 32.50.1. Інструменти і прилади медичні, хірургічні та стоматологічні (33181520-3 Матеріали для ниркового діалізу (витратні матеріали для гемодіалізу, 10 найменувань)), зазначені у специфікації (додаток №1). Найменування, кількість, ціна за одиницю та загальна сума товарів зазначені в специфікації (додаток №1)

Згідно з п. 3.1. договору, сума цього договору становить: 14 353 359,85 грн, у т.ч. ПДВ 939 004,85 грн.

За змістом п. 4.1. договору розрахунки проводяться відповідно до ст. 49 Бюджетного кодексу України шляхом оплати Замовником вартості товарів, зазначених у специфікації до цього договору, після їх отримання та згідно пред'явленої учасником видаткової накладної.

Згідно п. 5.1., 5.2. договору строк поставки товарів: не більше 10 днів з моменту отримання письмової заяви Замовника. Місце поставки: заклади охорони здоров'я міста Києва.

Відповідно до п. п. 6.1.1., 6.1.2. договору замовник зобов'язався своєчасно та в повному обсязі сплачувати за поставлені товари та приймати поставлені товари згідно з видатковою накладною.

Згідно з п. 10.1. договору, цей договір набирає чинності з дня його підписання і діє до 31.12.2016 року та до повного виконання сторонами своїх зобов'язань за ним.

Відповідно до ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов'язанням, є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

За змістом положень ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України, ст. 193 Господарського кодексу України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться; одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до приписів ст. 11 Цивільного кодексу України зобов'язання виникають, зокрема, на підставі договорів.

За приписами ст. 20 Закону України "Про публічні закупівлі" відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону України "Про публічні закупівлі" оголошення про проведення процедури відкритих торгів безоплатно оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу відповідно до статті 10 цього Закону із зазначенням у ньому відомостей, визначених частиною другою ст. 21 цього Закону.

Згідно із ч. 1 ст. 25 Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.

Підстави та порядок відхилення тендерних пропозицій визначені статтею 30 Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України "Про публічні закупівлі", розкриття тендерних пропозицій з інформацією та документами, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, та інформацією і документами, що містять технічний опис предмета закупівлі, здійснюється автоматично електронною системою закупівель відразу після закінчення електронного аукціону. Перед початком електронного аукціону автоматично розкривається інформація про ціни / приведені ціни тендерних пропозицій.

Протокол розкриття тендерних пропозицій формується та оприлюднюється електронною системою закупівель автоматично в день розкриття пропозицій за формою, установленою Уповноваженим органом (ч. 3 ст. 27 Закону України "Про публічні закупівлі").

Відповідно до ч. 6 ст. 28 Закону України "Про публічні закупівлі" за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 32 зазначеного Закону рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення переможця, та протягом одного дня після прийняття такого рішення замовник оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір та надсилає його переможцю. Усім іншим учасникам електронною системою закупівель автоматично надсилається повідомлення із зазначенням найменування та місцезнаходження переможця торгів.

Частиною 2 зазначеної статті Закону визначено, що замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем торгів протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та пропозиції учасника-переможця. З метою забезпечення права на оскарження рішень замовника договір про закупівлю не може бути укладено раніше ніж через 10 днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Так, за своєю правовою природою укладений між сторонами договір про закупівлю товарів за державні кошти № 201 від 31.12.2016 р. являється договором поставки.

Згідно з ч. 1 ст. 712 Цивільного кодексу України, за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов'язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов'язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції, при укладенні договору про закупівлю товарів за державні кошти № 201 від 31.12.2016 року сторонами було досягнуто згоди щодо всіх його істотних умов, доказів визнання у судовому порядку вказаного договору недійсним матеріали справи не містять.

Тобто, укладений між сторонами договір про закупівлю товарів за державні кошти № 201 від 31.12.2016 року є дійсним та таким, що підлягає обов'язковому виконанню сторонами в силу положення ст. 629 Цивільного кодексу України.

Згідно ч. 1 ст. 651 Цивільного кодексу України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 651 Цивільного кодексу України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Згідно з п. 6.2.1. договору замовник має право достроково розірвати цей договір у разі невиконання зобов'язань учасником, повідомивши про це його у строк 10 календарних днів до розірвання.

З огляду на викладене, Київський апеляційний господарський суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що єдиною підставою для розірвання договору замовником в односторонньому порядку є невиконання учасником своїх зобов'язань за цим договором.

Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції, процедура закупівлі була проведена у відповідності до вимог Закону України "Про публічні закупівлі". За наслідками проведення конкурсних торгів визначено переможця - ТОВ "Білімед", цінова пропозиція якого визнана найбільш економічно вигідною, та з яким у порядку ст.ст. 32, 36 вказаного Закону був укладений договір про закупівлю товарів за державні кошти № 201 від 31.12.2016 року.

З огляду на викладене, Київський апеляційний господарський суд не приймає як належне твердження скаржника щодо незабезпечення достатнього конкурентного середовища при проведенні торгів, що в свою чергу призвело до неможливості закупівлі витратних матеріалів для гемодіалізу за найбільш вигідною (низькою) ціною, що вказує на порушення господарського порядку та нівелює соціальну спрямованість економіки, як одної з конституційних основ правового господарського порядку в Україні.

При цьому, Київський апеляційний господарський суд відзначає, що матеріали справи не містять, а відповідачем не було надано ані суду першої інстанції, ані суду апеляційної інстанції жодних належних та допустимих в розумінні ст.ст. 33, 34 Господарського процесуального кодексу України доказів існування обставин, які свідчать про порушення позивачем зобов'язань за укладеним між сторонами договором та які можуть бути підставою для розірвання правочину в односторонньому порядку, відповідно до положень п. 6.2.1. договору.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про те, що у відповідача були відсутні правові підстави для розірвання в односторонньому порядку договору, укладеного із ТОВ "Білімед" як із переможцем процедури закупівлі.

При цьому, колегія суддів не приймає до уваги посилання відповідача на положення ч. 2 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі" як на підставу розірвання договору, оскільки положення вказаної норми Закону визначають підстави для визнання торгів такими, що не відбулися, і не містять посилань на підстави розірвання договору, укладеного за результатами торгів із переможцем процедури закупівлі.

Відповідно до п. 28 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" тендер (торги) - здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів згідно з процедурами, установленими цим Законом (крім переговорної процедури закупівлі).

Відтак, процедура торгів була завершена укладенням договору із переможцем процедури закупівлі, тому положення ч. 2 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі" не підлягають застосуванню до спірних правовідносин, які виникли після укладання цього договору.

Відповідно до п. 8.3. договору у разі коли строк дії обставин непереборної сили продовжується більше 30 календарних днів, кожна із сторін в установленому порядку має право розірвати цей договір.

Проте, як вбачається із Звіту про виконання договору про закупівлю, опублікованого замовником на офіційному веб-порталі публічних закупівель (https://prozorro.gov.ua/), відповідач повідомив про розірвання договору з 03.01.2017 року, тобто на третій день від дати його укладання, що унеможливлює застосування до спірних правовідносин положень п. 8.3. договору.

При цьому, Київський апеляційний господарський суд відзначає, що відповідач не зазначив, які саме обставини непереборної сили унеможливили здійснення закупівлі, не довів у порядку ст.ст. 32, 33 Господарського процесуального кодексу України існування таких обставин, а також не надав доказів дотримання ним порядку розірвання правочину, визначеного сторонами у пункті 6.2.1 договору.

З огляду на наведене, Київський апеляційний господарський суд погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог в частині зобов'язання відповідача виконати умови укладеного між сторонами договору щодо прийняття та оплати поставленого товару.

Крім того, Київський апеляційний господарський суд погоджується з висновком суду першої інстанції частині зобов'язання відповідача подати на реєстрацію до Головного управління Державної казначейської служби України в місті Києві зобов'язання, яке виникло на підставі договору про закупівлю товарів за державні кошти № 201 від 31.12.2016 року, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4.1. договору розрахунки проводяться відповідно до ст. 49 Бюджетного кодексу України шляхом оплати замовником вартості товарів, зазначених у специфікації до цього договору, після їх отримання та згідно пред'явленої учасником видаткової накладної.

За приписами ст. 49 Бюджетного кодексу України розпорядник бюджетних коштів після отримання товарів, робіт і послуг відповідно до умов взятого бюджетного зобов'язання приймає рішення про їх оплату та надає доручення на здійснення платежу органу Казначейства України, якщо інше не передбачено бюджетним законодавством, визначеним пунктом 5 частини першої статті 4 цього Кодексу. Казначейство України здійснює платежі за дорученнями розпорядників бюджетних коштів у разі:

1) наявності відповідного бюджетного зобов'язання для платежу у бухгалтерському обліку виконання бюджету;

2) наявності затвердженого в установленому порядку паспорта бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі);

3) наявності у розпорядників бюджетних коштів відповідних бюджетних асигнувань

Згідно з ч. 7 ст. 48 Бюджетного кодексу України порядок здійснення реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів визначається Міністерством фінансів України.

Наказом Міністерства фінансів України № 309 від 02.02.2012 р. затверджено Порядок реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 20.03.2012 року за № 419/20732 (далі - Порядок).

Згідно п. 1.4 порядку фінансове зобов'язання - зобов'язання розпорядника бюджетних коштів (одержувача бюджетних коштів) сплатити кошти за будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду відповідно до законодавства.

Відповідно до п. 2.2 Порядку розпорядники бюджетних коштів протягом 7 робочих днів з дати взяття бюджетного зобов'язання подають до відповідного органу Казначейства Реєстр бюджетних зобов'язань розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів за формою згідно з додатком 1 (далі - Реєстр) на паперових (у двох примірниках) та електронних носіях і оригінали документів або їх копії, засвідчені в установленому порядку, що підтверджують факт узяття бюджетного зобов'язання.

За умови взяття бюджетного зобов'язання, за яким застосовуються процедури закупівель товарів, робіт і послуг, розпорядник бюджетних коштів протягом 7 робочих днів з дати, зазначеної у звіті про результати проведення процедури закупівлі, подає до органу Казначейства документи, зазначені в абзаці першому цього пункту, з урахуванням законодавства у сфері закупівель.

За результатом дослідження всіє обставин даного спору, суд зазначає, що ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам. При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Право на ефективний спосіб юридичного захисту передбачене статтею 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, згідно з якою кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний спосіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

З огляду на наведене та враховуючи, що проведення реєстрації відповідного зобов'язання розпорядником бюджетних коштів у відповідному органі Державної казначейської служби України є передумовою забезпечення можливості здійснення розрахунків за вказаним договором та поновлення порушеного права позивача, позовні вимоги в даній частині підлягають задоволенню.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку щодо задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Так, колегія суддів вважає, що місцевим господарським судом повно і всебічно з'ясовані всі обставини справи та надано їм належну правову оцінку.

На підставі наведеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що прийняте господарським судом рішення відповідає ст. ст. 43, 85 Господарського процесуального кодексу України, вимогам щодо законності та обґрунтованості, підстав для скасування чи зміни рішення, в тому числі, з мотивів, наведених в апеляційній скарзі не вбачається.

За таких обставин, рішення Господарського суду міста Києва від 30.01.2017 року у справі №910/637/17 підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕДІКАЛ Б.БН" - задоволенню не підлягає.

Судовий збір за розгляд апеляційної скарги у зв'язку з відмовою в її задоволенні на підставі ст. 49 Господарського процесуального кодексу України покладається на апелянта.

Керуючись ст. ст. 49, 99, 101, 103 -105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕДІКАЛ Б.БН" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 30.01.2017 року у справі №910/637/17 - залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/637/17 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена до Вищого господарського суду України протягом двадцяти днів з дня набрання постановою апеляційного господарського суду законної сили.

Головуючий суддя В.В. Сулім

Судді А.І. Тищенко

А.Г. Майданевич