УХВАЛА

02.08.2017Справа № 910/29514/14

За заявою Київської міської ради

про роз'яснення рішення суду

у справі №910/29514/14 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Новий регіон"

до Київської міської ради

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві

за участю прокуратури міста Києва

про стягнення 164 319 341,06 грн.

Суддя Якименко М.М.

Представники сторін:

від заявника (відповідача): Тхорик С.М. - за довіреністю №225-КМГ-2321 від 30.06.2017 року;

від позивача (стягувач): Таран О.М. - за довіреністю від 12.06.2016 року;

від третьої особи - 1: не з'явилися;

від третьої особи - 2: Іосіфова В.В. - за довіреністю №5-08/12-37 від 03.01.2017 року.

Обставини справи :

Рішенням Господарського суду міста Києва від 24.03.2015 року у справі №910/29514/14 позов задоволено повністю та стягнуто з Київської міської ради (01044, м. Київ, ВУЛИЦЯ ХРЕЩАТИК, будинок 36, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Новий регіон" (03150, м. Київ, ВУЛ. АНРІ БАРБЮСА, будинок 40, ) 114 075 598 (сто чотирнадцять мільйонів сімдесят п'ять тисяч п'ятсот дев'яносто вісім) грн. 56 коп. - грошових коштів, 50 243 724 (п'ятдесят мільйонів двісті сорок три тисячі сімсот двадцять чотири) грн. 50 коп. - процентів за користування чужими грошовими коштами, 73 080 (сімдесят три тисячі вісімдесят) грн. 00 коп. - судового збору.

Через канцелярію Господарського суду міста Києва від Київської міської ради надійшла заява про роз'яснення рішення суду, згідно якої просила суд: «Роз'яснити резолютивну частину рішення Господарського суду м. Києва від 24.03.2015 року у справі № 29514/14 в частині стягнення з Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Новий регіон" (03150, м. Київ, вул. Анрі Барбюса, буд. 40, ) 114 075 598 (сто чотирнадцять мільйонів сімдесят п'ять тисяч п'ятсот дев'яносто вісім) грн. 56 коп. грошових коштів, 28 116 202 (двадцять вісім мільйонів сто шістнадцять тисяч двісті дві) грн. 28 коп. процентів за користування чужими грошовими коштами . шляхом безспірного списання з рахунків Головного управління казначейства у м. Києві: розрахунковий рахунок № 0001. ЄРДПОУ 37993783. одержувач ГУ ЖСУ у м. Києві. Банк ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку 820019.».

З огляду на те, що матеріали справи №910/29514/14 були направлені до Вищого Господарського Суду України, Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.05.2017 року відкладено вирішення питання про прийняття заяви Київської міської ради №08/230-1069 від 28.04.217 року про роз'яснення рішення у порядку ст. 89 Господарського процесуального кодексу України, до повернення матеріалів справи №910/29514/14 до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.07.2017 року розгляд заяви про роз'яснення рішення суду призначено на 19.07.2017 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.07.2017 року розгляд заяви відкладено на 26.07.2017 року.

25.07.2017 року Через канцелярію Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Новий регіон" надійшли письмові пояснення на заяву про роз'яснення рішення суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.07.2017 року розгляд заяви відкладено на 02.08.2017 року.

В судовому засіданні 02.08.2017 року представник заявника підтримав заяву та просив суд ї задовольнити, представник стягувача не заперечував проти задоволення однак з врахуванням письмових пояснень поданих до суду 25.07.2017 року, представник третьої особи-2 підтримав заяву та просив суд її задовольнити.

Дослідивши матеріали заяви в їх сукупності та заслухавши пояснення представників заявника (відповідача), позивача (стягувача) та третьої осби-2, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Заява Київської міської ради про роз'яснення рішення суду обґрунтована тим, що на думку заявника (Київська міська рада) у справі не вказано рахунки Київської міської ради з яких має відбуватися стягнення суми зазначеної в резолютивній частині рішення Господарського суду м. Києва по справі №910/29514/14 від 24.03.2015 року.

З врахуванням чого заявник просить суд роз'яснити рішення Господарського суду м. Києва по справі №910/29514/14 від 24.03.2015 року наступним чином: «Роз'яснити резолютивну частину рішення Господарського суду м. Києва від 24.03.2015 року у справі № 29514/14 в частині стягнення з Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Новий регіон" (03150, м. Київ, вул. Анрі Барбюса, буд. 40, ) 114 075 598 (сто чотирнадцять мільйонів сімдесят п'ять тисяч п'ятсот дев'яносто вісім) грн. 56 коп. грошових коштів, 28 116 202 (двадцять вісім мільйонів сто шістнадцять тисяч двісті дві) грн. 28 коп. процентів за користування чужими грошовими коштами . шляхом безспірного списання з рахунків Головного управління казначейства у м. Києві: розрахунковий рахунок № 0001. ЄРДПОУ 37993783. одержувач ГУ ЖСУ у м. Києві. Банк ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку 820019.».

Згідно з ст. 89 ГПК України суддя за заявою сторони чи державного виконавця роз'яснює рішення, ухвалу, не змінюючи при цьому їх змісту, а також за заявою сторони або за своєю ініціативою виправляє допущені в рішенні, ухвалі описки чи арифметичні помилки, не зачіпаючи суті рішення. Про роз'яснення рішення, ухвали, а також про виправлення описок чи арифметичних помилок виноситься ухвала.

Відповідно до пунктів 17 та 18 Постанови пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 року №6 «Про судове рішення» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли у виготовленні тексту рішення).

Здійснюючи роз'яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз'яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз'ясненні рішення.

Роз'яснено може бути лише таке судове рішення, яке набрало законної сили та не скасоване на момент звернення по його роз'яснення. В іншому разі господарський суд відмовляє в його роз'ясненні, а якщо рішення скасовано в певній частині, - роз'яснює його в тій частині, в якій рішення залишено без змін (залишено в силі), а в решті відмовляє у роз'ясненні. Суд нижчої інстанції також не вправі роз'яснювати судові рішення суду вищої інстанції, в тому числі про зміну чи скасування рішення суду нижчої інстанції.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.. 22 Бюджетного кодексу України для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Головними розпорядниками бюджетних коштів можуть бути виключно:

1) за бюджетними призначеннями, визначеними законом про Державний бюджет України, - установи, уповноважені забезпечувати діяльність Верховної Ради України, Президента України, Кабінету Міністрів України в особі їх керівників; міністерства, Національне антикорупційне бюро України, Конституційний Суд України, Верховний Суд, Вища рада правосуддя та інші органи, безпосередньо визначені Конституцією України, в особі їх керівників, а також Державна судова адміністрація України, Національна академія наук України, Національна академія аграрних наук України, Національна академія медичних наук України, Національна академія педагогічних наук України, Національна академія правових наук України, Національна академія мистецтв України, інші установи, уповноважені законом або Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у відповідній сфері, в особі їх керівників;

2) за бюджетними призначеннями, визначеними рішенням про бюджет Автономної Республіки Крим, - уповноважені юридичні особи (бюджетні установи), що забезпечують діяльність Верховної Ради Автономної Республіки Крим та Ради міністрів Автономної Республіки Крим, а також міністерства та інші органи влади Автономної Республіки Крим в особі їх керівників;

3) за бюджетними призначеннями, визначеними іншими рішеннями про місцеві бюджети, - місцеві державні адміністрації, виконавчі органи та апарати місцевих рад (секретаріат Київської міської ради), структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів місцевих рад в особі їх керівників. Якщо згідно із законом місцевою радою не створено виконавчий орган, функції головного розпорядника коштів відповідного місцевого бюджету виконує голова такої місцевої ради.

Згідно з положеннями ч. 3, 4 ст. 22 Бюджетного кодексу України головні розпорядники коштів Державного бюджету України визначаються відповідно до пункту 1 частини другої цієї статті та затверджуються законом про Державний бюджет України шляхом встановлення їм бюджетних призначень. Головні розпорядники коштів місцевих бюджетів визначаються рішенням про місцевий бюджет відповідно до пунктів 2 і 3 частини другої цієї статті.

Згідно з ч. 2 ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження» (від 21 квітня 1999 року №606-XIV) рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Відповідно до ч.1 ст. 25 Бюджетного кодексу України Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Пунктом 1 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженим Указом Президента України від 13 квітня 2011 року № 460/20 (далі по тексту - Положення), визначено, що Державна казначейська служба України (Казначейство України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів України.

Відповідно до п. 4 Положення Казначейство України відповідно до покладених завдань, зокрема, здійснює через систему електронних платежів Національного банку України розрахунково-касове обслуговування розпорядників, одержувачів бюджетних коштів та інших клієнтів, операцій з коштами бюджетів, спільних із міжнародними фінансовими організаціями проектів; здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду; здійснює розподіл коштів між державним бюджетом, бюджетами Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя, а також між місцевими бюджетами відповідно до нормативів відрахувань, визначених бюджетним законодавством, і перерахування розподілених коштів за належністю; проводить взаємні розрахунки між державним бюджетом та бюджетами Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя,а також між місцевими бюджетами у порядку, встановленому законодавством; веде базу даних про мережу розпорядників і одержувачів бюджетних коштів, складає та веде єдиний реєстр розпорядників та одержувачів бюджетних коштів; веде облік бюджетних асигнувань, доводить до розпорядників та одержувачів бюджетних коштів витяг із розпису державного бюджету та зміни до нього.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Відповідно до п. 1 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 р. №845 (далі по тексту - Порядок №845), цей Порядок визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення.

Органи Казначейства за судовими рішеннями про стягнення надходжень бюджету здійснюють безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів, що надійшли в інший установлений законодавством спосіб (підпункт 5 пункту 16 Порядку №845).

Відповідно до п. 19 Порядку №845 безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів і їх перерахування на рахунок, зазначений у виконавчому документі про стягнення надходжень бюджету або у заяві про виконання рішення про стягнення надходжень бюджету, здійснюються органами Казначейства з відповідного рахунка, на який такі кошти зараховані, шляхом оформлення розрахункових документів. Для виконання рішень про стягнення сплачених до бюджету митних платежів орган Казначейства після закінчення строку подання інформації органом, що контролює справляння надходжень бюджету, передає виконавчий документ та інші документи, необхідні для його виконання, до Казначейства. Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та перераховує такі кошти на рахунок стягувача.

У разі коли рахунок, з якого необхідно здійснити безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів, на дату прийняття виконавчого документа про стягнення надходжень бюджету до виконання або надходження інформації, зазначеної у пункті 18 цього Порядку, змінено у зв'язку з внесенням змін до відповідних нормативно-правових актів, безспірне списання таких коштів здійснюється із зміненого рахунка, на якому обліковуються надходження бюджету та на який в поточному бюджетному періоді зараховується відповідний вид надходжень, з урахуванням пропозицій органу, що контролює справляння надходжень бюджету (п. 20 Порядку №845).

Суд звертає увагу, що згідно з підпунктом 3 пункту 9 розділу VI Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України передбачено, що у разі безспірного списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) Казначейство України відображає в обліку відповідні бюджетні зобов'язання розпорядника бюджетних коштів, з вини якого виникли такі зобов'язання. Погашення таких бюджетних зобов'язань здійснюється виключно за рахунок бюджетних асигнувань цього розпорядника бюджетних коштів. Одночасно розпорядник бюджетних коштів зобов'язаний привести у відповідність з бюджетними асигнуваннями інші взяті бюджетні зобов'язання.

Таким чином, норми Бюджетного кодексу України зобов'язують здійснювати безспірне списання коштів не конкретно з визначеного рахунка розпорядника, а за рахунок бюджетних асигнувань цього розпорядника бюджетних коштів, тобто всіх грошових коштів, що надійшли такому розпоряднику.

Відповідно до ст. 124 Конституції України, судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов'язковими до виконання на всій території України.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 червня 2013 року у справі №1-7/2013 зазначено, що виконання судового рішення є невід'ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави; невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Шмалько проти України» від 20 липня 2004 року вказано, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду.

Суд звертає увагу, що при роз'ясненні рішення шляхом зазначення конкретного рахунку, з якого буде стягнуто заборгованість, являє собою порушення конституційних прав ТОВ "Фінансова компанія "Новий регіон", так як в разі відсутності на зазначеному рахунку коштів необхідних для їх безспірного списання, заборгованість Київської міської ради перед ТОВ "Фінансова компанія "Новий регіон" залишиться не погашеною, а списання грошових коштів з інших рахунків буде неможливим, що утруднить (або зробить неможливим) виконання рішення суду.

Суд також акцентує увагу, що заявником порушується питання про зміну рішення та внесення до нього нових даних способом зазначення конкретного рахунку, з якого буде відбуватися стягнення заборгованості за рішення Господарського суду м. Києва від 24.03.2015 року по справі №910/29514/14.

Враховуючи вищевикладене та з урахуванням принципу пріоритетності законів над підзаконними актами Господарський суд міста Києва дійшов до висновку про часткове задоволення заяви та роз'яснення рішення про те, що виконання рішення відбудеться шляхом безспірного списання за рахунок усіх бюджетних асигнувань Київської міської державної адміністрації, Київської міської ради.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 86, 89 ГПК України, Господарський суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Заяву Київської міської ради про роз'яснення рішення суду - задовольнити частково.

2. Роз'яснити резолютивну частину рішення Господарського суду м. Києва від 24.03.2015 у справі №910/29514/14 в частині стягнення з Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Новий регіон» (03150, м. Київ, вул. Анрі Барбюса, буд. 40, ) 114 075 598 (сто чотирнадцять мільйонів сімдесят п'ять тисяч п'ятсот дев'яносто вісім) грн. 56 коп. - грошових коштів, 50 243 724 (п'ятдесят мільйонів двісті сорок три тисячі сімсот двадцять чотири) грн. 50 коп. - процентів за користування чужими грошовими коштами, 73 080 (сімдесят три тисячі вісімдесят) грн. 00 коп. - судового збору, та вказати, що зазначені суми стягуються шляхом безспірного списання з рахунків Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві: номер рахунка 0001, , одержувач ГУ ДКСУ у м. Києві, Банк ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку 820019, код бюджетної класифікації 31030000, у випадку недостатності коштів на вказаному рахунку, здійснити безспірне списання з інших рахунків Київської міської ради.

3. В решті задоволення заяви - відмовити.

4. Дана ухвала є невід'ємною частиною рішення Господарського суду міста Києва від 24.03.2015 року по справі №910/29514/14.

Суддя М.М. Якименко