КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" серпня 2017 р. Справа№ 911/700/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Зеленіна В.О.

суддів: Пашкіної С.А.

Зубець Л.П.

при секретарі: Волуйко Т.В.

за участю представників:

від позивача Некрасов Д.А., дов. від 10.01.2017 №6-77,

від відповідача не з'явився,

розглянувши апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Укртрансгаз»

на рішення Господарського суду Київської області від 25.04.2017

(дата підписання - 10.05.2017)

у справі №911/700/17 (суддя Конюх О.В.)

за позовом Публічного акціонерного товариства «Укртрансгаз»

до Публічного акціонерного товариства «Факел»

про стягнення 1034361,00 грн та зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Київської області від 25.04.2017 позов Публічного акціонерного товариства «Укртрансгаз» (далі - позивач) до Публічного акціонерного товариства «Факел» (далі - відповідач) про стягнення 1034367,00 грн (з яких 607432,00 грн пені та 426930,00 грн штрафу) та зобов'язання вчинити дії задоволено частково.

Зобов'язано відповідача виконати умови договору про закупівлю робіт за державні кошти від 01.02.2011 №110101434 в частині виконання робіт етапу №3 та етапу №4 в обсягах, визначених Технічним завданням (додаток №1 до договору) та Календарним планом (додаток №2 до договору) з врахуванням змін, внесених додатковими угодами.

Стягнуто з відповідача на користь позивача 300000,00 грн пені та 200000,00 грн штрафу, а також 17115,43 грн судового збору.

Не погодившись з вказаним рішенням, позивач звернувся з апеляційною скаргою до Київського апеляційного господарського суду, в якій просить рішення Господарського суду Київської області від 25.04.2017 скасувати, постановити нове, яким задовольнити позов в повному обсязі. Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції необґрунтовано задовольнив клопотання відповідача та зменшив розмір пені та штрафу, що підлягає стягненню. На думку апелянта, рішення прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 19.07.2017 відновлено строк на подання апеляційної скарги, прийнято її до розгляду та порушено апеляційне провадження, розгляд справи призначено на 31.07.2017. Дану ухвалу надіслано відповідно до вимог Інструкції з діловодства в господарських судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.02.2013 №28. Доказами належного повідомлення сторін про час і місце розгляду справи є повідомлення про вручення поштового відправлення (ухвали від 19.07.2017) позивачу - 27.07.2017 та відповідачу - 01.08.2017, долучені до матеріалів справи.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 31.07.2017 відкладено розгляд справи на 14.08.2017.

У судовому засіданні 14.08.2017 представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, рішення Господарського суду Київської області від 25.04.2017 скасувати, постановити нове, яким задовольнити позов в повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.

Враховуючи, що сторони були належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання з розгляду апеляційної скарги позивача, а матеріали справи дозволяють розглянути апеляційну скаргу без участі відповідача, з метою дотримання вимог ст. 102 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), на думку колегії суддів, відсутні підстави для відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 99 ГПК України в апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених у цьому розділі.

Згідно зі ст.101 ГПК України у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, заслухавши представника позивача, виходячи з вимог чинного законодавства, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

У договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення (ч.1 ст.843 ЦК України).

Частиною 1 ст. 846 ЦК України встановлено, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

За договором на виконання науково-дослідних або дослідно-конструкторських та технологічних робіт підрядник (виконавець) зобов'язується провести за завданням замовника наукові дослідження, розробити зразок нового виробу та конструкторську документацію на нього, нову технологію тощо, а замовник зобов'язується прийняти виконану роботу та оплатити її. Договір може охоплювати весь цикл проведення наукових досліджень, розроблення та виготовлення зразків або його окремі етапи (ст.892 ЦК України).

Статтею 894 ЦК України встановлено, що виконавець зобов'язаний передати, а замовник прийняти та оплатити повністю завершені науково-дослідні або дослідно-конструкторські та технологічні роботи. Договором можуть бути передбачені прийняття та оплата окремих етапів робіт або інший спосіб оплати. Плата за виконання науково-дослідних або дослідно-конструкторських робіт та технологічних робіт, встановлена договором, може бути зменшена замовником залежно від фактично одержаних результатів порівняно з результатами, передбаченими договором, якщо це не залежало від замовника, а можливість такого зменшення та його межі були передбачені домовленістю сторін.

Як вбачається з матеріалів справи, 01.02.2011 між ДК "Укртрансгаз" НАК "Нафтогаз України" (замовник) та ВАТ "Факел" (виконавець) укладено договір №110101434 про закупівлю робіт за державні кошти, відповідно до умов якого:

виконавець зобов'язується у 2011-2016 роках виконати роботи, зазначені в пункті 1.2 цього договору, а замовник - прийняти та оплатити такі роботи (п.1.1 договору в редакції додаткової угоди від 30.10.2015 №6);

найменування роботи: дослідження та розробки в галузі металургії, обробки металів, виробництва машин та устаткування (розроблення та впровадження у виробництво дослідно-промислового зразка мобільної автоматичної газорозподільної станції (АГРС). Вимоги до виконання робіт визначені в технічному завданні, яке наведене в додатку 1 до цього договору. Роботи виконуються виконавцем в установлені в технічному завданні строки та обсяги. Використання результатів робіт, отриманих замовником за цим договором, здійснюється на об'єктах відокремлених підрозділів замовника (п. 1.2 договору);

ціна цього договору визначається кошторисом, який наведений в додатку №2 до цього договору, і становить згідно протоколу погодження договірної ціни, який наведений в додатку №3 до цього договору, 56097000,00 грн. з ПДВ (п. 3.1 договору);

строк виконання робіт: з моменту укладення цього договору до 31.12.2016. Строки виконання робіт зазначені в календарному плані виконання робіт, який наведений в додатку 1 до цього договору (п. 5.1 договору в редакції додаткової угоди від 30.10.2015 №6);

виконавець виконує передбачені цим договором роботи у відповідності до технічного завдання, умов цього договору (п. 5.3 договору);

результати робіт, перелік технічної та іншої документації, яку виконавець повинен оформити та передати замовнику (при виконанні окремих етапів робіт чи робіт в цілому) визначається технічним завданням, цим договором (п. 5.4 договору);

виконавець зобов'язаний передати, а замовник прийняти повністю завершені роботи (етапи робіт). Невиконання або неналежне виконання виконавцем хоча б одного етапу робіт вважається невиконанням робіт в цілому (п. 5.13 договору);

виконавець зобов'язаний заздалегідь, але не пізніше за 5 днів, повідомляти замовника про готовність робіт (етапів робіт) до їх здачі (п. 5.14 договору);

по завершенню кожного етапу робіт виконавець передає замовнику акти приймання-передачі робіт, проміжний звіт з додаванням до нього технічної та іншої документації, розробленої відповідно до Технічного завдання і умов договору. По завершенню виконання робіт в цілому виконавець передає замовнику результати робіт, заключний звіт, комплект технічної та іншої документації, передбаченої умовами цього договору. Звітні матеріали стосовно виконаних робіт за цим договором виконавець передає замовнику в друкованій формі та на електронних носіях (п. 5.15 договору);

за порушення строків виконання робіт виконавець сплачує замовнику пеню в розмірі 0,1 відсотка від вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожен день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується з виконавця штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості. Сплата пені, штрафу не звільняє виконавця від виконання робіт (п. 7.2.2 договору);

цей договір набирає чинності з моменту підписання його сторонами і діє в частині виконання робіт до 31.12.2016, а в частині проведення розрахунків - до їх повного здійснення (п. 10.1 договору в редакції додаткової угоди від 30.10.2015 №6).

Листом від 20.12.2016 №100/964 відповідач просив продовжити термін дії договору до 31.12.2017, однак, позивач в листі від 27.12.2016 №17644/16-009 відмовився від продовження дії договору.

До договору про закупівлю послуг від 01.02.2011 №110101434 сторонами підписано та скріплено печатками сторін додаток №1 до договору - Технічне завдання на "Розроблення та впровадження у виробництво дослідно-промислового зразка мобільної автоматичної газорозподільної станції". В додатку №1 до технічного завдання сторони передбачили перелік робіт, специфікації матеріальних ресурсів та обладнання, вимоги до обладнання технічні характеристики. В додатку №2 до Технічного завдання сторони передбачили Календарний план виконання роботи "Розроблення та впровадження у виробництво дослідно-промислового зразка мобільної автоматичної газорозподільної станції" за "Тематичним планом науково-дослідних і дослідно-конструкторських робіт для ДК "Укртрансгаз" на 2010-2012 рік", згідно якого сторони визначили 4 етапи виконання робіт, час закінчення останнього четвертого етапу - грудень 2012 року.

До договору про закупівлю послуг від 01.02.2011 №110101434 сторонами також підписано та скріплено печатками товариств додаток №2 Кошторис на "Розроблення та впровадження у виробництво дослідно-промислового зразка мобільної автоматичної газорозподільної станції" за тематичним планом науково-дослідних і дослідно-конструкторських робіт для ДК "Укртрансгаз" на 2010-2012 рік.

До договору про закупівлю послуг від 01.02.2011 №110101434 сторонами підписано та скріплено печатками сторін додаток №3 Протокол погодження договірної ціни на "Розроблення та впровадження у виробництво дослідно-промислового зразка мобільної автоматичної газорозподільної станції" за "Тематичним планом науково-дослідних та дослідно-конструкторських робіт для ДК "Укртрансгаз" на 2010-2012 рік.

14.11.2011 між ДК "Укртрансгаз" НАК "Нафтогаз" і ПАТ "Факел" укладено додаткову угоду №1 до договору про закупівлю робіт за державні кошти від 01.02.2011 №110101434, відповідно до умов якої сторони домовились внести зміни в умови договору, зокрема ВАТ "Факел" замінити ПАТ "Факел" та внести зміни в реквізити виконавця. Решта умов договору залишаються незмінними.

30.10.2015 між ПАТ "Укртрансгаз" і ПАТ "Факел" укладено додаткову угоду №6 до договору про закупівлю робіт за державні кошти від 01.02.2011 №110101434, відповідно до якої сторони домовились в додатку №1 до договору продовжити строк виконання робіт до 31.12.2016, а також внести зміни до додатку №2 до технічного завдання Календарний план виконання роботи та викласти його в новій редакції - термін виконання робіт визначено до 31.12.2016.

Додатком №2 до технічного завдання Календарний план виконання роботи в редакції додаткової угоди №6 до договору про закупівлю робіт за державні кошти від 01.02.2011 №110101434 від 30.10.2015 передбачено 4 основні етапи виконання робіт:

- етап 3 включає в себе наступні роботи: коригування технічної документації за результатами випробувань; виконання проекту прив'язки МАГРС з відповідним проходженням усіх необхідних експертиз та погоджень у відповідності до ДБН (у разі необхідності); транспортування до об'єкта; надання (виготовлення) та підготовка до монтажу розбірного (тимчасового ) фундаменту під МАГРС; монтажні роботи (підключення до магістралей - замовник виконує приєднання фланців з запірною арматурою (надаються виконавцем) до власних газових магістралей, а виконавець приєднує МАГРС до зазначених вище з'єднань власними газовими магістралями); проведення пусконалагоджувальних робіт на об'єкті; шефмонтаж; проведення попередніх випробувань до дослідної експлуатації; проведення навчання експлуатаційного персоналу; коригування технічної документації за результатами попередніх випробувань до дослідного експлуатування; підготовлення та проведення приймальних (міжвідомчих) випробувань з урахуванням всіх необхідних для її проведення витрат; проходження експертизи в НАЕР; складання проміжного звіту про роботу та надання його замовнику на погодження.

Термін виконання робіт 3 етапу визначено - до 30.10.2016. Розрахункова ціна етапу - 3600000,00 грн. сформована згідно п.9,10,11,12,14 кошторису на "Розроблення та провадження у виробництво дослідно-промислового зразка мобільної автоматичної газорозподільної станції". Етап закінчується: акт здавання-приймання виконаних робіт, проекти - прив'язки МАГРС з усіма необхідними узгодженнями у відповідності до ДБН, проміжний звіт.

- етап 4 включає в себе наступні роботи: впровадження в експлуатацію дослідно-промислову дослідного промислового зразка мобільної МАГРС (акти, накази тощо); складання та надання ДК "Укртрансгаз" повного комплекту експлуатаційної документації по МАГРС: конструкторська; на окремі вузли та деталі, що були придбані як окремі частини; технологічні регламенти з обов'язковим розділом норм технологічних витрат паливно-мастильних, виробничо-технологічних та інших матеріальних витрат на експлуатаційні та ремонті потреби (узгоджені з НАЕР) матеріально-технічне забезпечення; керівництва з ремонту та експлуатації із зазначенням: видів та періодичності робіт, обладнання та інструменту необхідного для виконання робіт та розхідних матеріалів, технологічних карт та порядку проведення робіт із збирання, складання, схем проведення діагностичних робіт (у разі необхідності) з зазначенням методів, приладів, посилання на методики, тощо; інструкції з охорони праці для працівників, що виконують експлуатацію, ремонтні, налагоджувальні та інші роботи на обладнанні МАГРС (по видах робіт та професіях); документи щодо наявності енергозберігаючого обладнання окремо та/або на всю МАГРС; сертифікація обладнання для можливості подальшого випуску в серії; виконавчо-технічна документація на виготовлення мобільної МАГРС; інша документація для експлуатації МАГРС (надається по попередньому запиту ДК "Укртрансгаз"); складання заключного звіту про роботу та надання його замовнику на погодження.

Термін виконання 4 етапу визначено до 31.12.2016. Розрахункова ціна етапу - 2499000,00 грн. сформована згідно п.5,13,15 кошторису на "Розроблення та провадження у виробництво дослідно-промислового зразка мобільної автоматичної газорозподільної станції". Етап закінчується: комплект документації, акт здавання-приймання виконаних робіт, заключний звіт.

Кінцева оплата по кожному з етапів здійснюється протягом 45 днів з моменту підписання актів виконаних робіт.

Стаття 847 ЦК України відносить до обов'язків підрядника своєчасно попередити замовника зокрема про те, що додержання вказівок замовника загрожує якості або придатності роботи та про наявність інших обставин, що не залежать від підрядника, які загрожують якості або придатності роботи.

Листами відповідач просив погодити принципово технологічну схему мобільної автоматичної газорозподільної станції. Однак, доказів направлення листів в матеріалах справи немає.

В листі від 23.03.2017 №100/156 відповідач повторно просив погодити принципово технологічну схему мобільної автоматичної газорозподільної станції та надав відкориговану принципову технологічну схему відповідно до зауважень. Однак, вказаний лист датується трьома місяцями пізніше, ніж визначено сторонами кінцеву дату виконання всіх робіт за договором -31.12.2016

Таким чином, суду не подано належних доказів того, що відповідач попереджав позивача про те, що додержання вказівок позивача як замовника призведе до порушення строків виконання робіт, що відповідач звертався до позивача з пропозиціями щодо внесення змін в частині строків виконання 3 та 4 етапів робіт у зв'язку із вказаними обставинами.

Частина 4 статті 882 ЦК України передбачає, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Відповідно до листа Державного комітету статистики України та Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 03.03.98 №7/98 акт приймання виконаних підрядних робіт є документом первинного обліку, який складається щомісячно для визначення вартості та обсягів виконаних будівельно-монтажних, ремонтних та інших підрядних робіт і є основою для складання довідки про вартість виконаних підрядних робіт та витрат.

Згідно п. 96 постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.05 №668 "Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві" підписання акта приймання-передачі є підставою для проведення остаточних розрахунків між сторонами.

15.02.2012 між сторонами підписано акт №1 по виконанню етапу 1 договору та акт №2 здавання-приймання виконаних робіт за договором від 31.08.2015 по виконанню етапу 2, відповідно до яких відповідачем здано, а позивачем прийнято роботи етапів №1 та №2, вартістю 31698000,00 грн та 18300000,00 грн відповідно.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази виконання відповідачем робіт по етапах №3 вартістю 3600000,00 грн та №4 вартістю 2499000,00 грн строк, виконання яких настав 30.10.2016 по 3 етапу та 31.12.2016 по 4 етапу.

В результаті чого, позивач звернувся до суду першої інстанції з позовом про стягнення з відповідача неустойки за невиконання робіт 3 та 4 етапу, а саме 607437,00 грн пені та 426930,00 грн штрафу.

В статті 610 ЦК України зазначено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Частина 1 ст. 612 ЦК України передбачає, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання (ч.1 ст. 230 ГК України).

Згідно з п.3 ч.1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ст.549 ЦК України).

Частиною 2 ст. 883 ЦК України передбачено, що за невиконання або неналежне виконання обов'язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

Одночасне стягнення пені та штрафу за порушення господарського зобов'язання, не суперечить чинному законодавству, зокрема ст.627 ЦК України, та не є порушенням ст.61 Конституції України, відповідно до якої ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення (правова позиція Верховного Суду України, зокрема, у постановах від 09.04.2012 у справі №3-88гс11 та від 27.04.2012 у справі №3-24гс12).

Відповідно до ч.1 ст.231 Господарського кодексу України (далі - ГК України) законом щодо окремих видів зобов'язань може бути визначений розмір штрафних санкцій, зміна якого за погодженням сторін не допускається.

У разі якщо порушено господарське зобов'язання, в якому хоча б одна сторона є суб'єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов'язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов'язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення строків виконання зобов'язання стягується пеня у розмірі 0,1% вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 7% вказаної вартості (ч.2 ст.231 ГК України).

Застосування до боржника, який порушив господарське зобов'язання, штрафних санкцій у вигляді пені та штрафу, передбачених абз. 3 ч. 2 ст. 231 ГК України, можливо при сукупності відповідних умов, а саме: якщо інший розмір певного виду штрафних санкцій не передбачений договором або законом; якщо порушено господарське зобов'язання, в якому хоча б одна сторона є суб'єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення, пов'язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов'язання фінансується за рахунок Державного бюджету України, якщо допущено прострочення виконання не грошового зобов'язання, пов'язаного з обігом (поставкою) товарів, виконанням робіт, наданням послуг, з вартості яких і вираховується у відсотковому відношенні розмір пені за кожний день прострочення виконання такого зобов'язання та за прострочення його виконання понад тридцять днів додатково вираховується у відсотковому відношенні розмір штрафу з вказаної вартості

Розмір штрафних санкцій, передбачений абз.3 ч.2 ст.231 ГК України, застосовується за допущене прострочення виконання зобов'язання, пов'язаного з виконанням робіт, наданням послуг, тощо, з вартості яких й вираховується у відсотковому відношенні розмір штрафної санкції.

Як вже було вказано вище, відповідно до п.7.2.2 договору за порушення строків виконання робіт виконавець сплачує замовнику пеню в розмірі 0,1% від вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожен день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується з виконавця штраф у розмірі 7% вказаної вартості. Сплата пені, штрафу не звільняє виконавця від виконання робіт.

Позивач надав розрахунок пені та штрафу, згідно якого просив стягнути:

607437,00 грн пені, з яких за прострочення строку виконання робіт по 3 етапу 450000,00 грн за період з 30.10.2016 по 03.03.2017 та по 4 етапу - 157137,00 грн за період з 31.12.2016 по 03.03.2017;

426930,00 грн штрафу за прострочення строку виконання робіт по 3 та 4 етапу за період з 31.12.2016 по 03.03.2017.

Судом першої інстанції задоволено позовні вимоги позивача частково, зменшено розмір пені та штрафу, що підлягає стягненню та стягнув з відповідача 300000,00 грн пені та 200000,00 грн штрафу, з чим погоджується суд апеляційної інстанції з огляду на наступне.

04.04.2017 від ПАТ "Факел" до Господарського суду Київської області надійшло клопотання від №106/175 про зменшення розміру неустойки, в якому відповідач просить суд зменшити розмір нарахованої позивачем неустойки до 10000,00 грн, керуючись ч.3 ст. 551 ЦК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що позивачем не надано доказів, які б засвідчили, що діями відповідача йому завдано збитків. Крім того, просив суд врахувати ступінь виконання відповідачем зобов'язань за договором. Так, відповідач твердить, що ним виконано та позивачем прийнято робіт на суму 49998000,00 грн., що підтверджується актом №1 від 15.02.2012 на суму 31698000,00 грн. та актом №2 від 31.08.2015 на суму 18300000,00 грн. Не прийнято позивачем роботи на суму 6099000,00 грн, що становить 10,87% від ціни позову. Вказує, що не зважаючи на значний рівень інфляції, який за період з дня укладення договору до передбаченої договором дати завершення виконання робіт становив 187,77%, встановлена договором ціна робіт не переглядалась, внаслідок чого відповідач поніс значні збитки від інфляційний втрат. Також зазначає, що у відповідача відсутні власні обігові кошти, що підтверджується офіційно оприлюдненою інформацією про основні показники фінансово-господарської діяльності ПАТ "Факел" за 2014, 2015 та 2016 роки. Також, наголошує на тому, що протягом строку дії договору мали місце порушення з боку позивача строків розрахунків протягом тривалого періоду, що негативно вплинуло на фінансовий стан відповідача, і що в свою чергу вплинуло на строки виконання робіт за договором. На підставі вище наведеного, відповідач твердить, що суми заявлених позивачем до стягнення 607437,00 грн. пені та 426930,00 грн. штрафу є надмірними, а їх стягнення завдасть ще більших збитків відповідачу, збільшить дефіцит обігових коштів відповідача, що призведе до ускладнення подальшого виконання інших укладених між сторонами договорів.

Відповідно до ч.3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов'язання (п.3 ч.1 ст.83 ГПК України), господарський суд повинен об'єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов'язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов'язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов'язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов'язання, негайного добровільного усунення нею порушення та його наслідків) тощо (п.п.3.17.4 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18).

Пункт 3 ст. 83 ГПК України може застосовуватись виключно у взаємозв'язку (сукупності) з нормою матеріального права, яка передбачає можливість зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), а саме частиною третьою статті 551 ЦК України і статтею 233 ГК України.

Отже, зменшення розміру неустойки (штрафу, пені) є правом господарського суду, а обставини застосування даної норми є оціночними та водночас потребують відповідного доведення заінтересованою стороною з урахуванням приписів ст.ст. 32-34 ГПК України.

Суд першої інстанції при прийнятті рішення про зменшення розміру пені та штрафу, що підлягають стягненню врахував, що в 2014, 2015 та у 2016 році господарська діяльність відповідача була збитковою, про що свідчать оприлюднені до загальних зборів акціонерів показники фінансово-господарської діяльності відповідача (витяг з друкованого видання "Відомості Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку" від 22.03.2016 №5 додано до клопотання) та довідка ПАТ "Факел" про основні показники фінансово-господарської діяльності за 2016 рік (залучена до матеріалів справи).

Також, звернув увагу на те, що за кредитним договором від 10.10.2014 №78-47/1-14, укладеним з ПАТ КБ "Хрещатик" відповідачу було відкрито відкличну поновлювану кредитну лінію з лімітом у сумі 2500000,00 грн. на поновлення обігових коштів з терміном погашення до 29.02.2016. Між банком і відповідачем було досягнуто домовленості про укладення угоди про продовження строку повернення кредиту, за якою станом на 01.04.2016 заборгованість становила 1900000,00 грн (копія додаткового договору №6 про внесення змін до кредитного договору від 25.12.2015 №78-47/1-14 між ПАТ КБ "Хрещатик" та ПАТ "Факел" до матеріалів справи залучено). Постановою Правління НБУ від 05.04.2016 №234 "Про внесення ПАТ КБ"Хрещатик" до категорії неплатоспроможних" зупинено кредитні операції банку "Хрещатик", строк погашення кредиту і кредитну лінію не продовжено, що ускладнило фінансовий стан відповідача, у зв'язку з чим ПАТ КБ "Хрещатик" пред'явив виконавчий напис нотаріусу від 11.08.2016, вчиненого на кредитному договорі на суму 2146304,93 грн. до виконання у Фастівський міськрайонний ВДВС ГТУЮ у Київській області (копія виконавчого напису та постанови ВДВС від 01.09.2016 ВП №52051657 залучено до матеріалів справи). Крім того, обласний господарський суд, також зазначив, що невиконана частина робіт становить близько 10% від загального обсягу, а заявлені до стягнення з відповідача на користь позивача штрафні санкції є надмірно великими у порівнянні із збитками позивача.

Оскільки нарахування неустойки застосовується в зв'язку з порушенням зобов'язання, колегія суддів об'єктивно оцінивши, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів обох сторін, ступеню виконання зобов'язання, причини неналежного виконання зобов'язання, враховуючи, що нарахована сума неустойки надмірно висока, суд апеляційної інстанції вважає, що розмір неустойки може бути зменшено. Тому, суд першої інстанції, користуючись своїм правом, передбаченим п. 3 ст. 83 ГПК України, правомірно та допустимо зменшив розмір штрафу та пені та стягнув з відповідача на користь позивача 300000,00 грн. пені та 200000,00 грн. штрафу.

Крім того, судом першої інстанції встановлено, що відповідач взагалі не виконав роботи по 3 та 4 етапах, що не заперечується відповідачем.

Відповідно до ст.ст. 610, 612 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Так, оскільки відповідач усі обумовлені договором роботи у строк не виконав, позивач також просить суд зобов'язати відповідача виконати усі погоджені роботи по етапам № 3 та № 4, згідно умов договору та додатків до нього (в редакції укладених додаткових угод).

Статтями 15, 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, є примусове виконання обов'язку в натурі.

Отже, враховуючи що відповідач своїх договірних зобов'язань в частині повного виконання робіт не виконав, доказів виконання суду не надав, суд дійшов обґрунтованого висновку, що вимогу позивача про зобов'язання відповідача виконати усі погоджені роботи по етапам № 3 та № 4 згідно умов договору та додатків до нього (в редакції укладених додаткових угод).

Відповідно до ст.33 ГПК України кожна особа повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Статтею 34 ГПК України встановлено, що обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Доводи апеляційної скарги не приймаються до уваги з підстав необґрунтованості.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне вказати, що хоч суд з формальних підстав відхилив листи відповідача, в яких він просить позивача погодити принципову технологічну схему мобільної автоматичної газорозподільної станції для можливості подальшого виконання ним робіт, все ж таки позивач зацікавлений у виконанні підрядних робіт відповідачем згідно договору про закупівлю робіт за державні кошти від 01.02.2011 №110101434. Тому позивачу слід вжити всіх залежних від нього заходів для надання можливості відповідачу закінчити роботи, що буде свідчити про відсутність перешкоджання відповідачу виконати умови договору та виключить наявність підстав для подальшого стягнення штрафних санкцій за невиконання робіт в установлений строк.

Отже, з огляду на викладене вище, колегія Київського апеляційного господарського суду не вбачає підстав для скасування рішення Господарського суду Київської області від 25.04.2017 у даній справі, оскільки воно відповідає нормам матеріального та процесуального права, фактичним обставинам та матеріалам справи.

Керуючись ст.ст. 83, 99, 101-103, 105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Укртрансгаз» залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Київської області від 25.04.2017 у справі №911/700/17 - без змін.

2. Матеріали справи №911/700/17 повернути до Господарського суду Київської області.

Дану постанову може бути оскаржено в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий суддя В.О. Зеленін

Судді С.А. Пашкіна

Л.П. Зубець