УХВАЛА

10.08.2017Справа № 910/10090/17

За позовом товариства з обмеженою відповідальністю "РІАЛІТІ ЦЕНТР-62"

до товариства з обмеженою відповідальністю "СПК БВ Космос"

про стягнення 200 000,00 грн.

Суддя Привалов А.І.

Представники сторін:

від позивача: не з'явились;

від відповідача: не з'явились.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "РІАЛІТІ ЦЕНТР-62" (надалі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "СПК БВ Космос" (надалі - відповідач) про стягнення 200 000,00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.06.2017р. порушено провадження у справі № 910/10090/17 та розгляд справи призначений на 27.07.2017р.

26.06.2017р. через відділ діловодства суду від представника позивача надійшла заява про уточнення позовних вимог та заява про забезпечення позову.

У судове засідання, призначене на 27.07.2017р., представники сторін не з'явились, про причини неявки суд не повідомили, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.07.2017р. розгляд справи відкладено на 10.08.2017р.

У судове засідання, призначене на 10.08.2017р., представники сторін повторно не з'явились, про причини неявки суд не повідомили, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України від 25 січня 2006 р. № 1-5/45, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Суд зазначає, що неможливість одного представника прибути в судове засідання не забороняє особі уповноважити іншого представника на представництво своїх інтересів. Більш того подальше відкладення розгляду справи призведе до її затягування та як наслідок порушення права та законних інтересів інших учасників провадження по даній справі.

Згідно із абз. 3 п. 3.9.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", в разі якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб - підприємців), і не повернуто підприємством зв'язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.

Відповідно до п. 5 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України господарський суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані господарським судом матеріали, необхідні для вирішення спору, або представник позивача не з'явився на виклик у засідання господарського суду і його нез'явлення перешкоджає вирішенню спору.

Ухвалами суду від 23.06.2017р. та 27.07.2017р. суд зобов'язав позивача надати:

- для огляду в судовому засіданні оригінали доданих до позовної заяви документів;

- власне письмове підтвердження того, що у провадженні господарського суду або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує господарський спір, немає справи зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет, з тих же підстав, а також не має рішення цих органів з такого спору;

- належним чином засвідчені копії (для залучення до матеріалів справи) Статуту, Свідоцтва про державну реєстрацію, довідки ЄДРПОУ;

- докази надання відповідачу безвідсоткової позики в розмірі 200 000,00 грн.;

- довідку обслуговуючого банку щодо наявності або відсутності перерахування коштів відповідачем станом на день вирішення спору.

Вимоги ухвал суду позивачем не виконані та представник позивача двічі не з'явився на виклик у засідання господарського суду, що перешкоджає вирішенню спору у даній справі.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 81 Господарського процесуального кодексу України господарський суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані господарським судом матеріали, необхідні для вирішення спору, або представник позивача не з'явився на виклик у засідання господарського суду і його нез'явлення перешкоджає вирішенню спору. Після усунення обставин, що зумовили залишення позову без розгляду, позивач має право знову звернутися з ним до господарського суду в загальному порядку.

Судом враховано рекомендації, викладені у постанові Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" №18 від 26.12.2011 року стосовно того, що при вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду (стаття 81 ГПК) господарським судам слід мати на увазі, що застосування пункту 5 частини першої цієї статті можливо лише за наявності таких умов:

- додаткові документи вважаються витребуваними, тільки якщо про це зазначено у відповідному процесуальному документі або, в разі оголошення перерви в судовому засіданні, - в протоколі такого засідання;

- витребувані документи чи явка представника позивача дійсно необхідні для вирішення спору, тобто за їх відсутності суд позбавлений можливості вирішити спір по суті;

- позивач не подав документи, витребувані судом при підготовці справи до розгляду (стаття 65 ГПК) або в порядку статті 38 названого Кодексу, чи не направив свого представника в засідання господарського суду без поважних причин. Отже, перш ніж залишити позов без розгляду господарський суд зобов'язаний з'ясувати причини невиконання його вимог позивачем і об'єктивно оцінити їх поважність.

Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об'єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов'язків, покладених на нього судом. Відповідні докази подаються позивачем і оцінюються господарським судом за загальними правилами статті 43 ГПК.

У разі неповідомлення позивачем таких причин суд вправі, в залежності від конкретних обставин справи, або залишити позов без розгляду, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

Враховуючи те, що позивач без поважних причин не направив свого представника в засідання господарського суду, які відбулися 27.07.2017р. та 10.08.2017р., а також не виконав вимог суду, викладених в ухвалах суду від 23.06.2017р. та 27.07.2017р., що перешкоджає вирішенню спору по суті, суд вважає, що його позов підлягає залишенню без розгляду.

При цьому, суд приймає до уваги і те, що відповідно до частини другої статті 22 Господарського процесуального кодексу України сторони мають право, зокрема, подавати докази та брати участь в їх дослідженні.

Водночас частиною першою статті 33 Господарського процесуального кодексу України передбачено обов'язок доказування кожною стороною тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а статті 38 і 65 названого Кодексу уповноважують господарський суд в разі недостатності доказів витребувати їх, у тому числі в порядку підготовки справи до розгляду.

До того ж згідно з частиною третьою статті 22 Господарського процесуального кодексу України сторони зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин справи.

Суд вважає, що неявка позивача до суду з неповажних причин та неподання ним витребуваних доказів перешкоджає вирішенню спору і спрямоване на штучне затягування судового процесу, а тому суперечить, зокрема, вимогам статті 6 Конвенції про захист праві людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Дії позивача щодо неявки до суду розцінюються господарським судом як зловживання процесуальними правами.

Після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, заявник має право звернутись до суду в загальному порядку.

Зважаючи неявку представника позивача, неподання позивачем без наведення поважних доказів на виконання вимог ухвал суду, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 81 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 81 Господарського кодексу України, про залишення заяви без розгляду виноситься ухвала, в якій можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами господарських витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно з положеннями п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», судовий збір не підлягає поверненню у випадку, якщо заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Крім того, у зв'язку із залишенням позову товариства з обмеженою відповідальністю "РІАЛІТІ ЦЕНТР-62" у даній справі без розгляду, суд також залишає без розгляду заяву позивача про забезпечення позову, подану 26.06.2017р.

Керуючись п. 5 ч. 1 ст. 81, ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю "РІАЛІТІ ЦЕНТР-62" у справі №910/10090/17 залишити без розгляду.

СуддяА.І. Привалов