КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" серпня 2017 р. Справа№ 910/3766/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Мартюк А.І.

суддів: Зубець Л.П.

Алданової С.О.

при секретарі Позюбан А.С.

за участю представників

від прокуратури: Колодяжна А.В., посв. № 36177 від 04.11.2015р.

від позивача: Супрун Л.О., дов. № 9-07/09 від 03.01.2017р.

від відповідача: Черевко Л.М., дов. № 22 від 12.04.2017р.

розглянувши у відкритому

судовому засіданні апеляційну

скаргу заступника прокурора м. Києва

за позовом заступника прокурора м. Києва в інтересах держави в особі

Державної екологічної інспекції у м. Києві

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ісіда-IVF"

про стягнення 119 642,15

ВСТАНОВИВ:

Заступник прокурора м. Києва в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у м. Києві звернувся до господарського суду м. Києва з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ісіда-IVF" на користь Державного бюджету України (30%) та бюджету м. Києва (70%) збитків, завданих державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства у розмірі 119 642,15 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 20.04.2017р. у справі № 910/3766/17 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, заступник прокурора м. Києва звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2017р. у справі № 910/3766/17 та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Вимоги та доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що судом першої інстанції було неповно з'ясовано обставини, які мають значення для справи, а також невірно застосовано норми матеріального та процесуального права, що призвело до прийняття невірного рішення.

Відповідно до протоколу про автоматизований розподіл судової справи від 23.05.2017р. апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Мартюк А.І., судді: Алданова С.О., Зубець Л.П.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 24.05.2017р. апеляційну скаргу заступника прокурора м. Києва прийнято до провадження та призначено розгляд справи на 13.06.2017р.

08.06.2017р. через управління автоматизованого документообігу суду та моніторингу виконання документів від представника відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якій останній зазначає, що оскаржуване рішення прийнято з дотриманням норм чинного законодавства, тому просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2017р. у справі № 910/3766/17 без змін.

13.06.2017р. через управління автоматизованого документообігу суду та моніторингу виконання документів від представника позивача надійшли пояснення по справі.

В судовому засіданні 13.06.2017р. було оголошено перерву до 22.06.2017р., відповідно до ст. 77 Господарського процесуального кодексу України.

22.06.2017р. через управління автоматизованого документообігу суду та моніторингу виконання документів від представника відповідача надійшли додаткові пояснення до відзиву на апеляційну скаргу.

В судовому засіданні 22.06.2017р. було оголошено перерву до 27.06.2017р., відповідно до ст. 77 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 24.05.2017р. у справі № 910/3766/17 продовжено строк розгляду справи та відкладено розгляд справи на 08.08.2017р., в зв'язку з надходженням заяви про замінювання Київського апеляційного господарського суду, що підтверджується актом Головного управління Національної поліції у місті Києві від 27.06.2017р., судове засідання яке було призначено на 27.06.2017р. по справі № 910/3766/17 не відбулося.

07.08.2017р. через управління автоматизованого документообігу суду та моніторингу виконання документів від представника відповідача надійшли додаткові пояснення до відзиву на апеляційну скаргу.

Представник прокуратури та позивача у судовому засіданні апеляційну скаргу підтримали в повному обсязі та просили її задовольнити.

Представники відповідача в судовому засіданні проти доводів апеляційної скарги заперечував та просив у її задоволенні відмовити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів встановила наступне.

Відповідно до п.п. 4.2 п. 4 Положення про державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 429 від 04.11.2011 (далі - Положення), Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог, зокрема:

а) законодавства про екологічну та радіаційну безпеку: під час здійснення діяльності, пов'язаної з об'єктами підвищеної небезпеки; щодо додержання вимог висновків державної екологічної експертизи;

г) законодавства про охорону атмосферного повітря щодо: наявності та додержання дозволів на викиди забруднюючих речовин; додержання нормативів у галузі охорони атмосферного повітря; надання своєчасної, повної та достовірної інформації про стан атмосферного повітря, визначення видів і обсягів забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря;

л) законодавства про поводження з відходами щодо: дотримання вимог виданих дозволів на здійснення операцій у сфері поводження з відходами; дотримання вимог виданих лімітів на утворення та розміщення відходів; складання і ведення реєстру об'єктів утворення відходів та реєстру місць видалення відходів; збирання, перевезення, зберігання, оброблення, утилізації, знешкодження, видалення, захоронення відходів; ведення первинного обліку кількості, типу і складу відходів, що утворюються, збираються, перевозяться, зберігаються, обробляються, утилізуються, знешкоджуються та видаляються, подання відповідної статистичної звітності в установленому порядку та паспортизації таких відходів; дотримання правил і режиму експлуатації установок, виробництв з оброблення та утилізації відходів;

м) законодавства щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов.

Згідно з п.п. 6.4, 6.7 і 6.11 п. 6 Положення Держекоінспекція для виконання покладених на неї завдань має право проводити перевірки з питань, що належать до її компетенції, видавати за їх результатами обов'язкові для виконання приписи, розпорядження.

Перевіряти документи на право спеціального використання природних ресурсів (дозволи, ліцензії, сертифікати, висновки, рішення, ліміти, квоти, погодження, свідоцтва).

Розраховувати розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, та пред'являти претензії.

Як встановлено матеріалами справи, на виконання наказу Інспекції № 437 від 02.07.2016 і направлення на перевірку № 513 від 02.07.2016 у період з 07.07.2016 по 22.07.2016 було проведено планову перевірку дотримання вимог чинного природоохоронного законодавства України Товариством з обмеженою відповідальністю "Ісіда-IVF" за адресою: м. Київ, бул. Івана Лепсе, 65, за результатами якої складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 05/523а (далі - Акт).

Відповідно до Акта Інспекцією встановлено:

1. до перевірки представлено титульну сторінку дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами № -095, термін дії 5 років, з 12.03.2009 по 12.03.2014; станом на момент перевірки діючий дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами відсутній; перевіркою встановлено, що ТОВ "Ісіда-IVF" за адресою: м. Київ, бул. Івана Лепсе, 65 з 13.03.2014 здійснює викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади стаціонарними джерелами, що є наднормативними викидами;

2. на балансі ТОВ "Ісіда-IVF" перебуває 2 одиниці автотранспорту; підприємством не здійснюється інструментально-лабораторні вимірювання параметрів викидів забруднюючих речовин пересувних джерел;

3. підприємством не здійснюється контроль за якістю стічних дощових (снігових) вод;

4. не зроблено план організації роботи у сфері поводження з відходами;

5. первинний облік кількості, типу і складу відходів, що утворюються, зберігаються чи утилізуються за формою № 1-Вт, у відповідності до Інструкції щодо заповнення типової форми первинної облікової документації № 1-Вт "Облік відходів та пакувальних матеріалів і тари" на підприємстві не ведеться;

6. підприємством не визначено та не погоджено склад і властивості відходів, що утворюються, ступінь їх небезпечності для навколишнього природного середовища;

7. підприємством не подається статистична звітність щодо поводження з відходами;

8. перевіркою встановлено, що в процесі господарської діяльності ТОВ "Ісіда-IVF" утворюються відходи, в саме: відпрацьовані люмінесцентні лампи, фракція білково-жирова (з жировловлювача), відпрацьована оргтехніка (що віднесені до розділу А Жовтого переліку відходів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1120 від 13.07.2000), макулатура, клінічні та подібні їм відходи, тверді побутові відходи та інші однак підприємством не проведено інвентаризацію відходів, не здійснено розрахунок показника загального утворення відходів; відповідно до представлених актів прийому-передачі відходів Пзув складає менше 1000 умовних одиниць, підприємством не подано декларацію про відходи по 4 об'єктам утворення відходів що розташовані за адресами: бул. Івана Лепсе, 65; просп. Героїв Сталінграда, 22; вул. Р.Окіпної, 8-б; вул. Круглоуніверситетська, 13-а.

На підставі перевірки Державною екологічною інспекцією у м. Києві було винесено припис № 05/219п від 22.07.2016, в якому відповідачу приписувалось:

б/н видати наказ по підприємству про відповідних посадових осіб за виконання даного припису, а також розробити план організаційно-технічних заходів з усунення виявлених недоліків, їх копії надати до Інспекції; термін виконання - до 29.07.2016;

1. надати до Інспекції довідку щодо годин роботи всіх джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря ТОВ "Ісіда-IVF", по кожному джерелу окремо, за період з 13.03.2014 по 22.07.2016 (включно); термін виконання - до 05.08.2016;

2. отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами; термін виконання - до 22.08.2016;

3. здійснити інструментально-лабораторні вимірювання параметрів викидів забруднюючих речовин 2 пересувних джерел; копію протоколів вимірювань надати до Інспекції; термін виконання - до 22.08.2016 (надалі постійно);

4. здійснити контроль за якістю стічних дощових (снігових) вод; термін виконання - до 22.08.2016 (надалі постійно);

5. розробити план організації роботи у сфері поводження з відходами; термін виконання - до 22.08.2016;

6. здійснювати первинний облік кількості, типу і складу відходів, що утворюються, зберігаються чи утилізуються за формою № 1-Вт, у відповідності до Інструкції щодо заповнення типової форми первинної облікової документації № 1-ВТ "Облік відходів та пакувальних матеріалів і тари" на підприємстві не ведеться; термін виконання - до 22.08.2016 (постійно з дня отримання припису);

7. визначити та погодити склад і властивості відходів, що утворюються, ступінь їх небезпечності для навколишнього природного середовища; термін виконання - до 22.08.2016;

8. подати статистичну звітність щодо поводження з відходами, утвореними у 2015 році; термін виконання - до 22.08.2016;

9. провести інвентаризацію відходів, здійснити розрахунок показника загального утворення відходів та подати декларації про відходи по всім підрозділам підприємства (4 об'єкти); термін виконання - до 22.08.2016.

20.07.2016 Інспекцією складено протокол № 01034 про адміністративне правопорушення, яким встановлено, що на підприємстві 13.03.2016 здійснюються викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади. Під час складання вказаного протоколу розмір заподіяної державі шкоди не розраховувався.

Постановою Інспекції № 01034 від 20.07.2016 про накладення адміністративного штрафу на відповідальну особу ТОВ "Ісіда-IVF" (Гладиш С.В.) накладено штраф у сумі 85,00 грн.

Відповідно до квитанції від 09.08.2016 працівником ТОВ "Ісіда-IVF" (Гладиш С.В.) сплачено штраф у сумі 85 грн.

Судом встановлено, що в період з 13.03.2014 по 22.07.2016 відповідач здійснював викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" для забезпечення екологічної безпеки, створення сприятливого середовища життєдіяльності, запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров'я людей та навколишнє природне середовище здійснюється регулювання викидів найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб'єкту господарювання, об'єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення (ч. 5 ст. 11 згаданого Закону).

За приписами ч. 1 ст. 33 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" особи, винні у викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноважених на те органів виконавчої влади несуть відповідальність згідно закону.

Відповідно до ст. 34 згаданого Закону шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

Положеннями ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів на підставі ст. 16 ЦК України є відшкодування збитків.

Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) ( ст. 22 ЦК України).

Під збитками в розумінні ч. 2 ст. 224 ГК України передбачаються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом (ст. 225 ГК України).

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

При цьому саме на позивача покладається обов'язок довести наявність збитків (в тому числі розмір зазначених збитків), протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяними збитками. В свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 639 від 10.12.2008 затверджено Методику розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (далі - Методика), згідно з п. 1.2 якої ця Методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами суб'єктів господарювання (юридичних і фізичних осіб).

Підпунктом 2.1.2 пункту 2.1 Методики встановлено, що наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря вважаються викиди забруднюючих речовин, на які відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, уключаючи окремі забруднюючі речовини, викиди яких підлягають регулюванню відповідно до законодавства.

Відповідно до пункту 2.2 Методики факт наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами при проведенні перевірки суб'єктів господарювання інструментально-лабораторними методами контролю та розрахунковими методами.

Згідно з підпунктом 2.7.1 пункту 2.7 Методики розрахункові методи визначення наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря та об'ємної витрати газопилового потоку застосовуються у випадках викиду забруднюючих речовин від джерел викидів, які здійснюються без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами суб'єктів господарювання

Пунктом 4.1 Методики встановлено, що розмір відшкодування збитків за наднормативний викид однієї тонни забруднюючої речовини в атмосферне повітря розраховується на основі розміру мінімальної заробітної плати, установленої на час виявлення порушення, помноженої на коефіцієнт 1,1, з урахуванням регулювальних коефіцієнтів (додатки 1, 2) і показника відносної небезпечності кожної забруднюючої речовини.

Розмір збитків розраховується за формулою

З = mі х 1,1П х Aі х Кт х Кзі, (12)

де З - розмір збитків, грн.;

mі - маса i-тої забруднюючої речовини, що викинута в атмосферне повітря наднормативно, т;

1,1П - розмір мінімальної заробітної плати (П) на момент виявлення порушення за одну тонну умовної забруднюючої речовини, помноженої на коефіцієнт (1,1), грн./т;

Aі - безрозмірний показник відносної небезпечності i-тої забруднюючої речовини;

Кт - коефіцієнт, що враховує територіальнісоціально-екологічні особливості;

Кзі - коефіцієнт, що залежить від рівня забруднення атмосферного повітря населеного пункту i-тою забруднюючою речовиною.

Загальний розмір відшкодування збитків розраховується як сума розмірів збитків за наднормативний викид в атмосферне повітря кожної забруднюючої речовини.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем розрахунок розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря ТОВ "Ісіда-IVF" за період з 01.04.2014 по 30.06.2016 здійснено на підставі технічного звіту про проведення режимно-налагоджувальних робіт та еколого-теплотехнічних випробувань 2-х водогрійних котлів Victoplex 100 SX1при спалюванні природного газу, розташованих в котельні за адресою: м. Київ, бул. Івана Лепсе, 65 та довідки ПАТ "Київгаз" № 16267/20 від 21.07.2016 щодо об'єму використаного газу ТОВ "Ісіда-IVF" за період з 01.04.2014 по 30.06.2016.

Так, позивач розраховував масу наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерел викидів забруднюючих речовин за 2 формулою, визначеною пунктом 3.1 Методики, а саме розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду забруднюючих речовин, віднесеного до основних джерел викидів, здійснюється за формулою

mi = 3,6 х 10 -3 х (qmi - qm норм) х T,

де mi - маса наднормативного викиду i-тої забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду цієї забруднюючої речовини, т;

qmi - середнє значення масової витрати i-тої забруднюючої речовини, г/с;

qm норм - значення затвердженого нормативу викиду i-тої забруднюючої речовини, наведеного в дозволі на викид, г/с;

T - час роботи джерела викиду i-тої забруднюючої речовини в режимі наднормативного викиду, год.

Проте, оскільки у відповідача в період з 01.04.2014 по 30.06.2016 здійснювалися викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу, то маса наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря має розраховуватися на підставі пунктів 3.6 та 3.7 Методики.

Відповідно до пункту 3.6 Методики розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснюється за параметрами джерела викиду (джерела утворення), зафіксованими у відповідній документації суб'єкта господарювання (матеріали інвентаризації стаціонарних джерел викидів, технологічні регламенти виробництва, режимні карти роботи паливовикористовувального обладнання, питомі викиди (показники емісії), дані державних статистичних спостережень з охорони атмосферного повітря за формою N 2-ТП (повітря)), або згідно з методиками для розрахунків маси викидів забруднюючих речовин за час роботи джерела без дозволу на викиди.

Згідно з пунктом 3.7 Методики за відсутності у відповідній документації суб'єкта господарювання інформації щодо параметрів джерел викидів та/або джерел утворення забруднюючої речовини розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду (утворення), який здійснюється без дозволу на викиди, визначається за результатами інструментально-лабораторних вимірювань за формулою

mi = 3,6 х 10-6 х сBi х qv х T,

де mi - маса викиду i-тої забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду (утворення) цієї забруднюючої речовини без дозволу, т;

сBi - середнє значення масової концентрації i-тої забруднюючої речовини за результатами вимірювань її вмісту в газопиловому потоці від джерела викиду (утворення) цієї забруднюючої речовини, мг/м3;

qv - значення об'ємної витрати газопилового потоку від джерела викиду (утворення) i-тої забруднюючої речовини, приведене до нормальних умов, м3/с;

T - час роботи джерела викиду (утворення) i-тої забруднюючої речовини без дозволу, год.

Проте, розрахунок суми збитків здійснений позивачем без проведення інструментально-лабораторних вимірювань в порушення п. 3.7 Методики, у зв'язку з чим суд позбавлений можливості встановити дійсний розмір збитків, завданих відповідачем державі в результаті викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря без дозволу на такі викиди.

Таким чином, неправильно здійснений позивачем розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря має своїм наслідком помилковий розрахунок розміру збитків.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками місцевого суду про недоведеність та необґрунтованість розміру заявлених до стягнення збитків, таким чином позовні вимоги про стягнення 119 642,15 грн. не підлягають задоволенню.

Згідно ст. 32 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Приписами статей 33, 34 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу, господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи, обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Обставини, викладені скаржником в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення Господарського суду м. Києва від 20.04.2017р. у справі № 910/3766/17 прийнято з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим апеляційна скарга скаржника задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 32-34, 49, 99, 101, 103-105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу заступника прокурора м. Києва залишити без задоволення, а рішення Господарського суду м. Києва від 20.04.2017р. у справі № 910/3766/17 - без змін.

2. Матеріали справи № 910/3766/17 повернути до Господарського суду м. Києва.

3. Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до касаційного суду протягом двадцяти днів у встановленому законом порядку.

Головуючий суддя А.І. Мартюк

Судді Л.П. Зубець

С.О. Алданова