КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" липня 2017 р. Справа№ 925/165/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Смірнової Л.Г.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Руденко М.А.

при секретарі: Цукарєвій Г.В.

за участю представників:

від позивача: не з'явився;

від відповідача: Беспалова К.А. за дов. №3699?09-03 від 12.06.2017;

Овсієнко О.І. за дов. №3874/09-03 від 19.06.2017;

від третьої особи: Попов Д.С. за дов. №255 від 20.06.2017;

від прокуратури: Чумаченко А.А. за посвідченням №035414 від 01.09.2015

Розглянувши матеріали апеляційних скарг Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" та Фонду державного майна України

на рішення Господарського суду Черкаської області від 11.04.2017

у справі № 925/165/17 (суддя В.В. Єфіменко)

за позовом ОСОБА_7

до Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Фонд державного майна України, Кабінет Міністрів України

за участю Прокурора міста Києва

про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 11.04.2017 у справі №925/165/17 позовні вимоги задоволено повністю. Визнано недійсними рішення позачергових загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго", які оформлені протоколом позачергових загальних зборів Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" від 13.02.2017.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням, Публічне акціонерне товариство "Черкасиобленерго" звернулося до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Черкаської області від 11.04.2017 у справі №925/165/17 скасувати і прийняти нове рішення, яким відмовити повністю в задоволенні позовних вимог ОСОБА_7 до Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго".

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 13.05.2017 апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" було прийнято до провадження та призначено справу №925/165/17 до розгляду на 31.05.2017 колегії суддів у складі головуючого судді Смірнової Л.Г., суддів Руденко М.А., Пономаренко Є.Ю.

Не погоджуючись з рішенням Господарського суду Черкаської області від 11.04.2017, Фонд державного майна України звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Черкаської області від 11.04.2017 у справі №925/165/17 скасувати і прийняти нове рішення, яким відмовити повністю в задоволенні позовних вимог ОСОБА_7 до Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго".

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 13.05.2017 апеляційну скаргу Фонду державного майна України було прийнято до провадження та призначено справу №925/165/17 до розгляду на 31.05.2017. Апеляційні скарги Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" та Фонду державного майна України на рішення Господарського суду Черкаської області від 11.04.2017 у справі №925/165/17 було об'єднано в єдине апеляційне провадження.

Через загальний відділ документального забезпечення Київського апеляційного господарського суду від відповідача надійшло повідомлення про скасування довіреностей та наказ Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" про скасування довіреностей від 12.04.2017 за підписом ОСОБА_8

Публічним акціонерним товариством "Черкасиобленерго" до суду були надані письмові пояснення, накази та копії трудових книжок, відповідно до яких ОСОБА_8 була звільнена з роботи ще 30.03.2017.

З огляду на зазначене, колегією суддів не приймається до уваги повідомлення про скасування довіреностей та відповідний наказ, оскільки останні підписані особою без належних повноважень.

Через відділ документального забезпечення суду від відповідача надійшли письмові пояснення, у яких він просив рішення Господарського суду Черкаської області від 11.04.2017 у справі №925/165/17 скасувати і прийняти нове рішення, яким відмовити повністю в задоволенні позовних вимог ОСОБА_7 до Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго".

31.05.2017 від відповідача надійшло клопотання про витребування письмових доказів та відкладення розгляду апеляційних скарг.

Крім того, від відповідача надійшли додаткові документи по справі.

Від позивача надійшов відзив на апеляційні скарги, у якому позивач заперечив проти доводів, викладених в апеляційній скарзі, просив рішення суду залишити без змін.

Через загальний відділ документального забезпечення Київського апеляційного господарського суду від Інформагентства "Стоп корупції ТВ" надійшла заява про застосування портативних засобів для здійснення фотозйомки, відеофіксації, звукозапису під час слухання справи та повідомлення про присутність на відкритому судовому засіданні.

Відповідно до частини 4 статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду.

Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання і здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав. Суд може визначити місце в залі судових засідань, з якого має проводитися фотозйомка, відеозапис.

Через загальний відділ документального забезпечення Київського апеляційного господарського суду від відповідача надійшло клопотання про залучення у справу в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача - Генеральну прокуратуру України.

Відповідно до ст. 29 ГПК України, прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, порушену за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду для представництва інтересів громадянина або держави.

Згідно зі статтею 27 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до прийняття рішення господарським судом, якщо рішення з господарського спору може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї з сторін.

Колегія суддів не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача у зв'язку з його необгрунстованістю.

В судове засідання 31.05.2017 з'явилися позивач, представники відповідача та представник третьої особи.

Відповідно до статті 81-1 Господарського процесуального кодексу України, на вимогу хоча б одного учасника судового процесу у суді першої чи апеляційної інстанції при розгляді справи по суті або за ініціативою суду здійснюється фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів, порадившись на місці, вирішила здійснювати фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу при розгляді справи №925/165/17.

Клопотання Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" про витребування письмових доказів та відкладення розгляду справи було задоволено апеляційним господарським судом.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 31.05.2017 розгляд справи було відкладено до 21.06.2017.

Через відділ документального забезпечення від позивача надійшло клопотання про забезпечення позову, в якому останній просив заборонити відповідачу здійснювати будь-які дії, спрямовані на зміну керівників відповідача.

Вказане клопотання було розглянуто судом в судовому засіданні та відмовлено у його задоволенні оскільки у відповідності до статті 66 ГПК України заявником не доведено, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення господарського суду.

Від Народного депутата Петренко О.М. надійшов лист щодо забезпечення належного та справедливого правосуддя. Вказаний лист залучений до матеріалів справи.

Від третьої особи надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи наукового висновку з правового питання.

Через відділ документального забезпечення суду від відповідача надійшли додаткові письмові пояснення по справі.

У зв'язку з перебуванням головуючого судді Смірнової Л.Г. на лікарняному, 21.06.2017 судове засідання у справі №925/165/17 не відбулося.

Від Заступника прокурора міста Києва надійшло клопотання про інформування прокуратури міста Києва про дату, місце судових засідань у справі.

Відповідно до ст. 29 ГПК України, прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, порушену за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду для представництва інтересів громадянина або держави. З метою вступу у справу прокурор може подати апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд рішення Верховним Судом України, про перегляд рішення за нововиявленими обставинами або повідомити суд і взяти участь у розгляді справи, порушеної за позовом інших осіб.

Пунктом 6 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 № 7 "Про деякі питання участі прокурора у розгляді справ, підвідомчих господарським судам" згідно з частиною шостою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор самостійно визначає підстави для представництва у судах, форму його здійснення і може здійснювати таке представництво у будь-якій стадії судочинства в порядку, передбаченому процесуальним законом.

Статтею 29 ГПК передбачено представництво прокуратурою інтересів держави в господарському суді у формі участі прокурора у розгляді вже порушеної справи. Прокурор може вступити з власної ініціативи у справу, провадження в якій порушено за позовом інших осіб, на стороні як позивача, так і відповідача, або третьої особи чи особи, яка не брала участі у справі, але щодо якої господарський суд вирішив питання про її права та обов'язки. Прокурор може брати участь також у вже порушеній справі про банкрутство й представляти інтереси громадянина і держави в особі учасників справи про банкрутство.

Згідно з частиною третьою статті 29 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) про свою участь у вже порушеній справі прокурор повідомляє господарський суд письмово, а в судовому засіданні - також і усно.

Відповідне письмове повідомлення прокурора залучається судом до матеріалів справи, а участь прокурора в ній відображається в описовій частині судового рішення, прийнятого зі справи. Прокурор вважається таким, що взяв участь у справі, з дня одержання господарським судом згаданого письмового повідомлення, тобто дня його реєстрації у канцелярії суду.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 10.07.2017 враховуючи вихід головуючого судді Смірнової Л.Г. з лікарняного, справа призначена до розгляду на 26.07.2017. Колегією суддів задоволено клопотання Заступника прокурора міста Києва про інформування прокуратури міста Києва про дату, місце судових засідань у справі, а також залученно в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Кабінет Міністрів України.

В судове засідання 26.07.2017 з'явились представники прокуратури, відповідача та третьої особи.

Оскільки, всі учасники судового процесу були належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги, проте позивач не скористався своїми правами, передбаченими ст. 22 ГПК України, та виходячи з того, що явка учасників апеляційного провадження судом апеляційної інстанції обов'язковою не визнавалася, а участь в засіданні суду є правом, а не обов'язком сторони, Київський апеляційний господарський суд дійшов висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за відсутності представників позивача.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, просив суд апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Представник третьої особи в судовому засіданні підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, просив суд апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Представник прокуратури підтримав доводи, викладені в апеляційних скаргах, просив суд апеляційні скарги задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Відповідно до статті 101 ГПК України у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу, також апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення господарського суду у повному обсязі.

Дослідивши доводи апеляційної скарги, наявні матеріали справи, Київський апеляційний господарський суд встановив наступне.

Відповідно до п.6.1. Статуту Товариства, статутний капітал ПАТ «Черкасиобленерго» становить 37098333 (тридцять сім мільйонів дев'яносто вісім тисяч триста тридцять три) гривень.

Пунктом 6.2. Статуту Товариства визначено, що статутний капітал поділений на 148393332 (сто сорок вісім мільйонів триста дев'яносто три тисячі триста тридцять дві) простих іменних акцій номінальною вартістю 0,25 гривень (двадцять п'ять копійок) кожна.

Держава в особі Фонду державного майна України (далі - Фонду) є акціонером ПАТ «Черкасиобленерго». Відповідно до обмеженої виписки про стан рахунку в цінних паперах державна частка в статутному капіталі ПАТ «Черкасиобленерго» складає 46%.

Статус, повноваження та порядок діяльності Фонду державного майна України визначено Законом України «Про Фонд державного майна України» від 09.12.2011 №4107-VI (далі Закон № 4107).

За Законом №4107 Фонд державного майна України зокрема, здійснює управління корпоративними правами держави, що перебувають у сфері його управління;

проводить аналіз ефективності управління корпоративними правами держави, що перебувають у сфері його управління;

бере участь у методологічному забезпеченні управління корпоративними правами держави;

29.12.2016 за вих. № 10-17-25670, керуючись ч. 4 ст. 47 Закону України «Про акціонерні товариства» Фонд державного майна України звернувся до виконавчого органу ПАТ «Черкасиобленерго» з вимогою щодо скликання позачергових загальних зборів товариства (том 1; а.с.85).

Відповідно до протоколу №1/2017 від 10.01.2017 Наглядової ради ПАТ «Черкасиобленерго» у зв'язку з відсутністю кворуму рішення щодо скликання позачергових зборів ПАТ «Черкасиобленерго» прийнято не було (том 1; а.с.86).

Відповідно до положень ч.6 ст.47 Закону України «Про акціонерні товариства» у разі якщо протягом строку, встановленого частиною другою цієї статті, наглядова рада не прийняла рішення про скликання позачергових загальних зборів акціонерного товариства, такі збори можуть бути скликані акціонерами, які цього вимагають. Рішення наглядової ради про відмову у скликанні позачергових загальних зборів акціонерів може бути оскаржено акціонерами до суду.

Акціонери, які скликають позачергові загальні збори акціонерного товариства, не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення позачергових, загальних зборів публікують в офіційному друкованому органі повідомлення про проведення позачергових загальних зборів акціонерного товариства. Акціонери, які скликають позачергові загальні збори публічного акціонерного товариства, додатково надсилають повідомлення про проведення позачергових загальних зборів та проект порядку денного фондовій біржі (біржам), на якій акції такого товариства перебувають у біржовому списку.

Повідомлення про проведення позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів повинне містити дані, зазначені у частині третій статті 35 нього Закону, а також адресу, на яку акціонери можуть надсилати пропозиції до проекту порядку денного позачергових загальних зборів.

Повідомлення про проведення позачергових загальних зборів затверджується акціонерами, які скликають загальні збори.

П.9.2 Статуту ПАТ «Черкасиобленерго» містить норму про те, що усі інші загальні збори, крім річних, вважаються позачерговими (том 1; а.с.54-68; 59 зворот).

За змістом п.9.22 Статуту у випадках та порядку, передбаченому чинним законодавством, акціонери, які сукупно є власниками 10 і більше відсотків простих акцій товариства, мають право прийняти рішення про скликання позачергових загальних зборів (том 1; а.с.61 зворот).

10.01.2017, ОСОБА_6 державного майна України наказом №8 «Про забезпечення організації проведення позачергових загальних зборів ПАТ «Черкасиобленерго» (далі - Наказ № 8) прийняв рішення про скликання на 13.02.2017 позачергових загальних зборів ПАТ «Черкасиобленерго».

Наказ № 8 має, зокрема такий зміст:

1.Прийняти рішення про скликання 13 лютого 2017 року позачергових загальних зборів публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» та затвердити проект порядку денного цих зборів"(додаток 1).

2.Проект порядку денного позачергових загальних зборів товариства вважати порядком денним позачергових загальних зборів публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», які скликаються на 13 лютого 2017 року, у разі відсутності пропозицій до нього від інших акціонерів.

3.Затвердити повідомлення про проведення 13 лютого 2017 року позачергових загальних зборів публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» (додаток 2).

4.Визначити датою складення переліку акціонерів, які мають бути повідомлені про скликання позачергових загальних зборів публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», 10 січня 2017 року.

5.Визначити 07 лютого 2017 року (станом на 24 годину) датою складення переліку акціонерів, які мають право на участь у позачергових загальних зборах публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», що відбудуться 13 лютого 2017 року.

6.Обрати реєстраційну комісію для реєстрації акціонерів на позачергових загальних зборах публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», що відбудуться 13 лютого 2017 року, у складі:

Попов Дмитро Сергійович - головний спеціаліст Фонду державного майна України;

ОСОБА_10 - директор депозитарної установи ТОВ "УКРЕНЕРГОРЕЕСТР";

ОСОБА_11 - представник депозитарної установи ТОВ "УКРЕНЕРГОРЕЕСТР";

ОСОБА_12 - представник депозитарної установи ТОВ "УКРЕНЕРГОРЕЕСТР".

7. Доручити реєстраційній комісії здійснювати повноваження тимчасової лічильної комісії позачергових загальних зборів публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», що відбудуться 13 лютого 2017 року (том 1; а.с.87-88)

Додатком № 1 до Наказу № 8 є «Проект порядку денного» із 7 питань:

1.Обрання членів лічильної комісії позачергових загальних зборів Товариства та прийняття рішення про припинення їх повноважень.

2.Затвердження порядку проведення (регламенту) позачергових загальних зборів Товариства.

3.Припинення повноважень голови (виконуючого обов'язки) колегіального Виконавчого органу Товариства.

4.Обрання голови (виконуючого обов'язки) колегіального Виконавчого органу Товариства.

5.Припинення повноважень членів правління Товариства.

6.Внесення змін до Статуту Товариства.

7.Внесення змін до внутрішніх положень Товариства (том 1; а.с.89).

Додатком № 2 до наказу № 8 є текст повідомлення для акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго», який зокрема, місить проект порядку денного із 7 питань та проекти рішень по цих питаннях (том 1; а.с.90-92).

12.01.2017 Фонд державного майна України листом за вих. № 10-17-454 звернувся до відповідача із пропозицією розмістити на веб-сайті товариства в мережі Internet повідомлення про проведення позачергових загальних зборів ПАТ «Черкасиобленерго» (том 1; а.с.93).

Повідомлення про проведення 13.02.2017 об 11 год. 30 хв. позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго» опубліковано у Відомостях Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 8 від 13.01.2017 (том 1; а.с.95).

Позивач, згідно Обмеженої виписки про стан рахунку в цінних паперах, виданого депозитарною установою ТОВ «УПР-Фінанс» (код за , ліцензія: АЕ № 263297 від 10.09.2013) володіє простими іменними акціями емітента ПАТ «Черкасиобленерго» у кількості 5 штук (том 1; а.с.10).

Той факт, що позивач є акціонером відповідача на дату прийняття рішення, що оскаржується, не оспорюється і визначається сторонами.

Ст.37 Закону України «Про акціонерні товариства» визначено, що проект порядку денного загальних зборів та порядок денний загальних зборів акціонерного товариства затверджуються наглядовою радою товариства, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають.

Акціонер до проведення зборів за запитом має можливість в порядку, визначеному статтею 36 цього Закону, ознайомитися з проектом (проектами) рішення з питань порядку денного.

За приписами ст.38 Закону України «Про акціонерні товариства» кожний акціонер має право внести пропозиції щодо питань, включених до проекту порядку денного загальних зборів акціонерного товариства, а також щодо нових кандидатів до складу органів товариства, кількість яких не може перевищувати кількісного складу кожного з органів.

Пропозиції вносяться не пізніше ніж за 20 днів до дати проведення загальних зборів акціонерного товариства, а щодо кандидатів до складу органів товариства - не пізніше ніж за сім днів до дати проведення загальних зборів. Пропозиції щодо кандидатів у члени наглядової ради акціонерного товариства мають містити інформацію про те, чи є запропонований кандидат представником акціонера (акціонерів), або про те, що кандидат пропонується на посаду члена наглядової ради - незалежного директора.

Інформація, визначена у пропозиціях щодо членів наглядової ради акціонерного товариства відповідно до частини другої цієї статті, обов'язково включається до бюлетеня для кумулятивного голосування напроти прізвища відповідного кандидата.

Пропозиція до проекту порядку денного загальних зборів акціонерного товариства подається в письмовій формі із зазначенням прізвища (найменування) акціонера, який її вносить, кількості, типу та/або класу належних йому акцій, змісту пропозиції до питання та/або проекту рішення, а також кількості, типу та/або класу акцій, що належать кандидату, який пропонується цим акціонером до складу органів товариства.

Наглядова рада акціонерного товариства, а в разі скликання позачергових загальних зборів такого товариства на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонери, які цього вимагають, приймають рішення про включення пропозицій до проекту порядку денного та затверджують порядок денний не пізніше ніж за 15 днів до дати проведення загальних зборів, а щодо кандидатів до складу органів товариства - не пізніше ніж за чотири дні до дати проведення загальних зборів.

Пропозиції акціонерів (акціонера), які сукупно є власниками 5 або більше відсотків простих акцій, підлягають обов'язковому включенню до проекту порядку денного загальних зборів. У такому разі рішення наглядової ради про включення питання до проекту порядку денного не вимагається, а пропозиція вважається включеною до проекту порядку денного, якщо вона подана з дотриманням вимог цієї статті.

У разі подання акціонером пропозиції до проекту порядку денного загальних зборів щодо дострокового припинення повноважень голови колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) одночасно обов'язково подається пропозиція щодо кандидатури для обрання голови колегіального виконавчого органу акціонерного товариства (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) або призначення особи, яка тимчасово здійснюватиме його повноваження.

Зміни до проекту порядку денного загальних зборів вносяться лише шляхом включення нових питань та проектів рішень із запропонованих питань. Товариство не має права вносити зміни до запропонованих акціонерами питань або проектів рішень.

Рішення про відмову у включенні до проекту порядку денного загальних зборів акціонерного товариства пропозицій акціонерів (акціонера), яким належить менше 5 відсотків акцій, може бути прийнято у разі неповноти даних, передбачених абзацом другим частини другої цієї статті, та з інших підстав, визначених статутом акціонерного товариства та/або положенням про загальні збори акціонерного товариства.

Мотивоване рішення про відмову у включенні пропозиції до проекту порядку денного загальних зборів акціонерного товариства надсилається наглядовою радою акціонеру протягом трьох днів з моменту його прийняття.

Колегія суддів наголошує, що відповідно до абзацу 3 частини 8 ст.38 Закону України «Про акціонерні товариства» оскарження акціонером рішення товариства про відмову у включенні його пропозицій до проекту порядку денного до суду не зупиняє проведення загальних зборів. Суд за результатами розгляду справи може постановити рішення про зобов'язання товариства провести загальні збори з питання, у включенні якого до проекту порядку денного було безпідставно відмовлено акціонеру.

Таким чином, не включення до порядку денного питань запропонованих позивачем не може бути підставою для визнання недійсним рішень загальних зборів.

Щодо відсутності у представників держави в особі ФДМУ завдання на голосування.

Згідно із абз. 2 ч. З ст. 39 Закону України "Про акціонерні товариства" довіреність на право участі та голосування на загальних зборах акціонерного товариства може містити завдання щодо голосування, тобто перелік питань, порядку денного загальних зборів із зазначенням того, як і за яке (проти якого) рішення потрібно проголосувати. Під час голосування на загальних зборах представник повинен голосувати саме так, як передбачено завданням щодо голосування. Якщо довіреність не містить завдання щодо голосування, представник вирішує всі питання щодо голосування на загальних зборах акціонерів на свій розсуд.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про управління об'єктами державної власності" управління об'єктами державної власності полягає у здійсненні Кабінетом Міністрів України та уповноваженими ним органами, іншими суб'єктами, визначеними цим Законом, повноважень щодо реалізації прав держави як власника таких об'єктів, пов'язаних з володінням, користуванням і розпоряджанням ними, у межах, визначених законодавством України, з метою задоволення державних та суспільних потреб. До об'єктів управління державної власності статтею 3 вказаного Закону віднесені, зокрема, корпоративні права, що належать державі у статутних фондах господарських організацій (далі - корпоративні права держави).

Частина 3 ст. 11 Закону України "Про управління об'єктами державної власності" визначає, що суб'єкти управління об'єктами державної власності здійснюють управління корпоративними правами держави в господарських товариствах, функції з управління якими вони здійснюють, та державними унітарними підприємствами шляхом призначення представників держави для участі у загальних зборах господарських товариств та шляхом призначення (обрання) представників держави і незалежних членів наглядових рад державних унітарних підприємств та господарських товариств, єдиним акціонером (учасником) яких є держава. У разі якщо держава не є єдиним акціонером (учасником) господарського товариства, відповідний суб'єкт управління об'єктами державної власності забезпечує надання кандидатур членів наглядової ради загальним зборам акціонерів (учасників).

Представник держави на загальних зборах та засіданнях наглядових рад (член наглядової ради) самостійно приймає рішення з питань порядку денного, за винятком випадків, передбачених цим законом.

Голосування на загальних зборах з питань про вчинення значних господарських зобов'язань, предметом яких є майно, роботи або послуги, ринкова вартість яких становить 25 і більше відсотків вартості активів господарського товариства, акціонером (учасником) якого є держава, за даними останньої річної фінансової звітності цього господарського товариства, здійснюється представником держави на загальних зборах виключно на підставі довіреності із завданням на голосування з цього питання, виданої суб'єктом управління об'єктами державної власності.

Порядок надання і погодження завдань на голосування представникам держави на загальних зборах та засіданнях наглядової ради господарського товариства, у статутному капіталі якого є корпоративні права держави, був затверджений постановою КМУ від 30.10.2014 № 678 "Про деякі питання управління корпоративними правами держави" відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 6 та підпункту "а" п. З ч. 1 ст. 7 Закону України "Про управління об'єктами державної власності".

Повноваження Фонду державного майна України, зокрема, щодо корпоративних прав держави, визначені у п. З ст. 7 Закону України "Про управління об'єктами державної власності , а саме, у пп. "а" зазначено, що Фонд державного майна здійснює управління корпоративними правами держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Дана норма є імперативною та з її змісту випливає, що порядок управління корпоративними правами держави встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Саме для реалізації зазначеної норми Закону України "Про управління об'єктами державної власності" Кабінетом Міністрів України було прийнято підзаконний нормативний акт -постанову №678 від 30.10.2014 "Про деякі питання управління корпоративними правами держави", якою і затверджено "Порядок надання і погодження завдань на голосування представникам держави на загальних зборах та засіданнях наглядової ради господарського товариства, у статутному капіталі якого є корпоративні права держави".

Абзацом 1 пункту 2 Цього Порядку визначено, що суб'єкти управління об'єктами державної власності видають наказ про затвердження завдань на голосування не пізніше ніж за 15 днів до дати проведення загальних зборів або засідання наглядової ради, у разі включення до завдання питань щодо кандидатів до складу органів товариства - не пізніше ніж за чотири дні до дати проведення загальних зборів господарського товариства або засідання наглядової ради.

Пунктом 4 Порядку передбачено, що суб'єкти управління у наказах, зазначених у пункті 2 цього Порядку, щодо господарського товариства, яке включене до переліку об'єктів державної власності, що

мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 4 березня 2015 № 83;

банку, у статутному капіталі якого частка держави становить 25 і більше відсотків;

господарського товариства паливно-енергетичного комплексу (крім вугледобувних та вуглепереробних підприємств, науково-дослідних, проектно- конструкторських установ та будівельних організацій вугільної галузі), у статутному капіталі якого частка держави становить 25 і більше відсотків;

господарського товариства, фінансовий план якого затверджується Кабінетом Міністрів України,

передбачають, що такі накази набирають чинності одночасно з розпорядженням Кабінету Міністрів України про їх погодження у разі включення до порядку денного питань обрання та відсторонення керівника виконавчого органу, членів наглядової ради та членів колегіального виконавчого органу, обрання особи, яка тимчасово здійснюватиме повноваження голови виконавчого органу.

Стаття 11 Закону України "Про управління об'єктами державної власності" стосується регулювання особливостей управління та обмеження щодо розпорядження об'єктами державної власності.

Частиною 3 ст. 11 вказаного Закону визначено, що суб'єкти управління об'єктами державної власності здійснюють управління корпоративними правами держави в господарських товариствах, функції з управління якими вони здійснюють, та державними унітарними підприємствами шляхом призначення представників держави для участі у загальних зборах господарських товариств та шляхом призначення (обрання) представників держави і незалежних членів наглядових рад державних унітарних підприємств та господарських товариств, єдиним акціонером (учасником) яких є держава. У разі якщо держава не є єдиним акціонером (учасником) господарського товариства, відповідний суб'єкт управління об'єктами державної власності забезпечує надання кандидатур членів наглядової ради загальним зборам акціонерів (учасників).

Представник держави на загальних зборах та засіданнях наглядових рад (член наглядової ради) самостійно приймає рішення з питань порядку денного, за винятком випадків, передбачених цим законом.

Суд апеляційної інстанції, проаналізувавши норми Закону України "Про управління об'єктами державної власності", дійшов висновку про те, що ст. 7 названого Закону встановлені повноваження Фонду державного майна України в процесі управління об'єктами державної власності.

Повноваження щодо корпоративних прав держави визначені у п. З ст. 7 Закону України Про управління об'єктами державної власності", а саме, у пп. «а» зазначено, що фонд державного майна здійснює управління корпоративними правами держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Винятку вказана норма не містить.

Системний аналіз Законів України "Про Фонд державного майна України", «Про акціонерні товариства", «Про управління об'єктами державної власності" свідчить про те, що порядок управління корпоративними правами держави встановлюється Кабінетом Міністрів України.

При цьому, Кабінетом Міністрів України встановлений вичерпний перелік випадків застосування Порядку № 678:

внесення змін до статуту;

збільшення або зменшення статутного капіталу;

відчуження та/або застави активів або майна, крім реалізації банками заставного майна;

затвердження річної фінансової звітності;

розподілу прибутку;

реорганізації, ліквідації, заснування господарських товариств; придбання або відчуження корпоративних прав у господарських товариствах;

обрання та відсторонення керівника виконавчого органу, членів наглядової ради та членів колегіального виконавчого органу, обрання особи, яка тимчасово здійснюватиме повноваження голови виконавчого органу.

Таким чином представник держави на загальних зборах акціонерів ПАТ "Черкасиобленерго" 13.02.2017 мав діяти відповідно до погодженого КМУ відповідно до постанови № 678 від 30.10.2014 завдання на голосування.

Стаття 244 ЦК України вказує, що довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами.

Згідно із ст. 246 ЦК України довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами.

Стаття 241 ЦК України передбачає, що правочин, вчинений представником з перевищенням повноважень, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов'язки особи, яку він представляє, лише у разі наступного схвалення правочину цією особою. Правочин вважається схваленим зокрема у разі, якщо особа, яку він представляє, вчинила дії, що свідчать про прийняття його до виконання. Наступне схвалення правочину особою, яку представляють, створює, змінює і припиняє цивільні права та обов'язки з моменту вчинення цього правочину.

Юридично значуща дія, яка вчинена представником акціонера з перевищенням повноважень, наданих довіреністю на представництво на загальних зборах, також створює для акціонера певні права та обов'язки у разі її наступного схвалення.

Тобто, виходячи із суті правовідносин між представником та довірителем, третя особа не може оспорити юридично значущі дії, вчинені представником в інтересах довірителя, з мотивів перевищення представником наданих довірителем повноважень, оскільки повноваження представника не стосуються прав та обов'язків третьої особи.

А юридично значуща дія, яку вчинив представник, може впливати на інтереси третьої особи виключно у її взаємовідносинах із акціонером (в даному випадку держави в особу ФДМУ).

Аналізуючи посилання позивача на невиконання під час проведення загальних зборів ПАТ «Черкасиобленерго» 13.02.2017 ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 10.02.2017 у справі № 823/239/17 про забезпечення позову, якою зупинено дію наказу Фонду держаного майна України від 10.01.2017 № 8 «Про забезпечення організації позачергових загальних зборів ПАТ «Черкасиобленерго» 13.02.2017» до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 823/239/17 та заборонено вчиняти дії направлені на виконання" наказу №8 від 10.01.2017 «Про забезпечення організації позачергових загальних зборів ПАТ «Черкасиобленерго» 13.02.2017, суд встановив наступне.

09.02.2017 ПАТ «Черкасиобленерго» звернулося до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Фонду державного майна України про визнання недійсним та скасування наказу Фонду №8 від 10.01.2017 та клопотанням про забезпечення позову, в якому просило зупинити дію оскаржуваного наказу та заборонити вчиняти дії на його виконання.

Ухвалами Черкаського окружного адміністративного суду від 10.02.2017 у справі № 823/239/17 відкрито провадження у адміністративній справі та задоволено частково заяву ПАТ «Черкасиобленерго» про забезпечення позову (том 1; а.с.107-109).

Наказом Фонду державного майна України від 10.02.2017 №211 «Про забезпечення організації проведення позачергових загальних зборів ПАТ «Черкасиобленерго» було внесено зміни до наказу ФДМУ від 10.01.2017 №8 в частині обрання реєстраційної комісії для реєстрації акціонерів на позачергових загальних зборах ПАТ «Черкасиобленерго» 13.02.2017 (том 1; а.с.105).

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 21.03.2017 у справі № 823/239/17 скасовано ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду про забезпечення позову від 10.02.2017 у справі №823/239/17 як таку, що не відповідає вимогам законності.

Згідно із ст. 50 Закону України "Про акціонерні товариства" у разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття.

Суд має право з урахуванням усіх обставин справи залишити в силі оскаржуване рішення, якщо допущені порушення не порушують законні права акціонера, який оскаржує рішення.

Загальними зборами акціонерів 13.02.2017 ПАТ "Черкасиобленерго" були прийняті рішення:

1. Про обрання членів лічильної комісії зборів

2. Про затвердження порядку проведення зборів

3. Відмінено рішення наглядової ради, прийняті 31.08.2016 та оформлені протоколом № 17; припинено повноваження голови правління ОСОБА_13

4. Головою правління обрано ОСОБА_14

5. Припинено повноваження членів правління

Вказані рішення прийняті з питань порядку денного.

Аналізуючи доводи сторін щодо обставин недопущення 13.02.2017 позивача до участі у позачергових загальних зборах відповідача, суд з'ясував наступне.

Стаття 34 Закону України "Про акціонерні товариства" передбачає, що у загальних зборах акціонерного товариства можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники.

Перелік акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, складається станом на 24 годину за три робочих дні до дня проведення таких зборів у порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України.

Частина 2 ст. 34 Закону забороняє вносити зміни до переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах акціонерного товариства, після його складення.

Відповідно до ст. 40 Закону України "Про акціонерні товариства" реєстрація акціонерів (їх представників) проводиться на підставі переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, складеного в порядку, передбаченому законодавством про депозитарну систему України, із зазначенням кількості голосів кожного акціонера. Реєстраційна комісія має право відмовити в реєстрації акціонеру (його представнику) лише у разі відсутності в акціонера (ного представника) документів, які ідентифікують особу акціонера (ного представника), а у разі участі представника акціонера - також документів, що підтверджують повноваження представника на участь у загальних зборах акціонерів товариства.

Закон України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" визначає ідентифікацію особи як встановлення особи шляхом порівняння наданих даних (параметрів), у тому числі біометричних, з наявною інформацією про особу в реєстрах, картотеках, базах даних тощо.

Згідно із ст. 21 цього Закону документом, що посвідчує особу с паспорт громадянина України. Паспорт громадянина України містить обов'язкову інформацію, визначену ч. 7 цієї, серед якої не лише унікальний номер, а й дата видачі документа.

Оскільки пред'явлений для ідентифікації паспорт Ґонтаря О.М. мав дату видачі відмінну від зазначеної в реєстрі акціонерів інформацію про особу акціонера, цей документ не ідентифікував його пред'явника. Беручи до уваги неможливість внесення змін у реєстр, реєстраційна комісія мала право відмовити в реєстрації вказаній особі, як акціонеру ОСОБА_7

Крім того, у рішенні суду не зазначено, яким чином оскаржені рішення, прийняті 13.02.2017 позачерговими загальними зборами акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго" порушують права позивача. А зазначається, що порушення сталися внаслідок самого факту проведення зборів, що не відповідає приписам ст. 50 Закону України "Про акціонерні товариства".

Відповідно до статті 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Враховуючи вищезазначене, Київський апеляційний господарський суд дійшов висновку про задоволення апеляційних скарг Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" та Фонду державного майна України та скасування рішення Господарського суду Черкаської області у даній справі з прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Понесені по справі господарські витрати відповідно до вимог статті 49 ГПК України слід покласти на позивача.

Керуючись ст. ст. 99, 101, 102, 103, 104, 105, Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" на рішення Господарського суду Господарського суду Черкаської області від 11.04.2017 у справі №925/165/17 задовольнити.

2. Апеляційну скаргу Фонду державного майна України на рішення Господарського суду Господарського суду Черкаської області від 11.04.2017 у справі №925/165/17 задовольнити.

3. Рішення Господарського суду Черкаської області від 11.04.2017 у справі №925/165/17 скасувати.

4. Прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

5. Стягнути з ОСОБА_7 (АДРЕСА_1 ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" (18002, м.Черкаси, вул.Гоголя, 285; ) 1760 (тисячя сімсот шістдесят) грн. витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

6. Стягнути з ОСОБА_7 (АДРЕСА_1 ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь Фонду державного майна України (01133, м.Київ, вул.Генерала Алмазова, 18/9; ) 1760 (тисячя сімсот шістдесят) грн. витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

7. Доручити Господарському суду Черкаської області видати наказ на виконання постанови.

8. Матеріали даної справи повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий суддя Л.Г. Смірнова

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Руденко