КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"14" серпня 2017 р. Справа №910/24550/13

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Верховця А.А.

суддів: Остапенка О.М.

Пантелієнка В.О.

Представники сторін не викликались.

розглянувши клопотання ліквідатора Публічного акціонерного товариства "Київський ювелірний завод", арбітражного керуючого Тарасенка Т.П. про роз'яснення постанови Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017

у справі № 910/24550/13(суддя Яковенко А.В.)

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фаст Вотер СТ»

до Публічного акціонерного товариства "Київський ювелірний завод"

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13 задоволено клопотання ліквідатора публічного акціонерного товариства (далі - ПАТ) "Київський ювелірний завод" та надано дозвіл на реалізацію заставного майна банкрута у спосіб визначений рішенням комітету кредиторів ПАТ "Київський ювелірний завод" від 18.10.2016 в розрізі чотирьох лотів у відповідності до висновків незалежної оцінки майнових активів, а саме:

- ЛОТ №1 Товарно-матеріальні цінності (товари в обороті, які знаходяться в заставі у публічного акціонерного товариства "Дочірній Банк Сбербанку Росії") за початковою ціною 1`057`960,47 (один мільйон п'ятдесят сім тисяч дев'ятсот шістдесят гривень 47 коп.)

- ЛОТ №2 Товарно-матеріальні цінності (товари в обороті, які знаходяться в заставі у публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України") за початковою ціною 13`972`101,39 грн (тринадцять мільйонів дев'ятсот сімдесят дві тисячі сто одна гривня 39 коп.).

- ЛОТ №3 Цінні папери (акції), що перебувають на балансі ПАТ "Київський ювелірний завод" за початковою вартістю 4`694`752,55 грн (чотири мільйона шістсот дев'яносто чотири тисячі сімсот п'ятдесят дві гривні 55 коп.).

- ЛОТ №4 Будівлі, споруди, виробниче і побутове обладнання, меблі оргтехніка, товарна продукція та інше майно), а також цінні папери, дебіторська заборгованість та нематеріальні активи, що перебувають на балансі ПАТ "Київський ювелірний завод" за початковою вартістю 216`264`773,81 грн (двісті шістнадцять мільйонів двісті шістдесят чотири тисячі сімсот сімдесят три гривні 81 коп.).

Іншою ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13 відмовлено ПАТ "Сбербанк" в задоволенні клопотання про призначення незалежної (грошової) оцінки майна банкрута, відмовлено ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" у задоволенні клопотання про призначення судової експертизи у справі з поставленням на її вирішення питання визначення ринкової вартості майна боржника, переданого на реалізацію.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 апеляційні скарги ПАТ "Сбербанк", ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" на ухвали Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13 задоволено.

Ухвали Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13 скасовано, прийнято у відповідній частині нове рішення, яким:

2.1 відмовлено у задоволенні клопотання ліквідатора ПАТ "Київський ювелірний завод" про надання дозволу на реалізацію заставного майна банкрута у спосіб визначений рішенням комітету кредиторів ПАТ "Київський ювелірний завод" від 18.10.2016 в розрізі чотирьох лотів у відповідності до висновків незалежної оцінки майнових активів, а саме:

- ЛОТ №1 Товарно-матеріальні цінності (товари в обороті, які знаходяться в заставі у публічного акціонерного товариства "Дочірній Банк Сбербанку Росії") за початковою ціною 1`057`960,47 (один мільйон п'ятдесят сім тисяч дев'ятсот шістдесят гривень 47 коп.)

- ЛОТ №2 Товарно-матеріальні цінності (товари в обороті, які знаходяться в заставі у публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України") за початковою ціною 13`972`101,39 грн (тринадцять мільйонів дев'ятсот сімдесят дві тисячі сто одна гривня 39 коп.).

- ЛОТ №3 Цінні папери (акції), що перебувають на балансі ПАТ "Київський ювелірний завод" за початковою вартістю 4`694`752,55 грн (чотири мільйона шістсот дев'яносто чотири тисячі сімсот п'ятдесят дві гривні 55 коп.).

- ЛОТ №4 Будівлі, споруди, виробниче і побутове обладнання, меблі оргтехніка, товарна продукція та інше майно), а також цінні папери, дебіторська заборгованість та нематеріальні активи, що перебувають на балансі ПАТ "Київський ювелірний завод" за початковою вартістю 216`264`773,81 грн (двісті шістнадцять мільйонів двісті шістдесят чотири тисячі сімсот сімдесят три гривні 81 коп.).

2.2 задоволено клопотання ПАТ "Сбербанк" та ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" про призначення незалежної (грошової) оцінки початкової вартості майна (майнових прав) ПАТ "Київський ювелірний завод", що підлягає реалізації в межах провадження у справі.

02.08.2017 через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів від ліквідатора Публічного акціонерного товариства "Київський ювелірний завод", арбітражного керуючого Тарасенка Т.П. надійшло клопотання про роз'яснення постанови Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017. Так, Тарасенко Т.П. просить суд роз'яснити п. 2.2 Постанови Київського апеляційного господарського суду «Задовольнити клопотання ПАТ "Сбербанк" та ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" про призначення незалежної (грошової) оцінки початкової вартості майна (майнових прав) ПАТ "Київський ювелірний завод", що підлягає реалізації в межах провадження у справі.», а саме:

- хто повинен проводити незалежну грошову оцінку майна;

- повинна проводитись оцінка всього майна чи лише незалежна оцінка заставного майна банкрута, оскільки в своїх запереченнях банки не погоджуються з оцінкою саме заставного майна;

- яким чином повинні розподілятись витрати між зацікавленими кредиторами?

Згідно з абз. 1 п. 18 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 № 6 «Про судове рішення» роз'яснення рішення або виправлення в ньому описок чи арифметичних помилок здійснюється тим же суддею (складом суду), що приймав первісне рішення, за винятком випадків, про які йдеться в абзаці першому пункту 13 цієї постанови, зокрема, відсутність судді у зв'язку з відпусткою..

Зазначена постанова Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 у справі № 910/24550/13 ухвалена колегією суддів у складі: головуючий суддя - Верховець А.А., судді: Доманська М.Л., Остапенко О.М.

Згідно з протоколом автоматичної зміни складу колегії суддів від 14.08.2017, здійсненому у зв'язку з перебуванням судді Доманської М.Л., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, для розгляду клопотання ліквідатора Публічного акціонерного товариства "Київський ювелірний завод", арбітражного керуючого Тарасенка Т.П. про роз'яснення постанови Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 сформовано колегію суддів у складі головуючого судді - Верховця А.А., суддів: Пантелієнка В.О., Остапенка О.М.

Дослідивши матеріали справи, клопотання ліквідатора Публічного акціонерного товариства "Київський ювелірний завод", арбітражного керуючого Тарасенка Т.П. про роз'яснення постанови Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017, у порядку ст. 89 ГПК України, колегія суддів дійшла висновку, що подане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 89 Господарського процесуального кодексу України суддя за заявою сторони чи державного виконавця роз'яснює рішення, ухвалу, не змінюючи при цьому їх змісту, а також за заявою сторони або за своєю ініціативою виправляє допущені в рішенні, ухвалі описки чи арифметичні помилки, не зачіпаючи суті рішення.

Роз'яснення рішення, ухвали це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні наявних недоліків судового акта. Роз'яснюючи рішення, ухвалу, господарський суд не вправі змінювати зміст рішення, ухвали, тобто не має права змінювати: відомостей, викладених у рішенні відповідно до вимог ст.ст. 84, 86 Господарського процесуального кодексу України. Отже, роз'яснення рішення, ухвали це викладення рішення, ухвали у більш ясній і зрозумілій формі.

Таким чином, суд роз'яснює суть судового рішення, якщо воно є незрозумілим для суб'єкта, якому надано право звернення за відповідним роз'ясненням. При цьому, необхідність такого роз'яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння судового рішення з метою його виконання, а у вирішенні питання про межі, в яких суд вправі діяти, надаючи роз'яснення судового рішення, слід виходити з приписів ст.ст.84, 86, 89 ГПК України щодо змісту рішення.

Відповідно до п. 18 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23 березня 2012 року N 6 «Про судове рішення» здійснюючи роз'яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз'яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз'ясненні рішення.

Роз'яснено може бути лише таке судове рішення, яке набрало законної сили та не скасоване на момент звернення про його роз'яснення. В іншому разі господарський суд відмовляє в його роз'ясненні, а якщо рішення скасовано в певній частині, - роз'яснює його в тій частині, в якій рішення залишено без змін (залишено в силі), а в решті відмовляє у роз'ясненні. Суд нижчої інстанції також не вправі роз'яснювати судові рішення суду вищої інстанції, в тому числі про зміну чи скасування рішення суду нижчої інстанції.

Про відмову в роз'ясненні рішення виноситься ухвала, яка може бути оскаржена.

Як вбачається з матеріалів справи, постановою Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017, зокрема, п. 2.2 задоволено клопотання ПАТ "Сбербанк" та ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" про призначення незалежної (грошової) оцінки початкової вартості майна (майнових прав) ПАТ "Київський ювелірний завод", що підлягає реалізації в межах провадження у справі.

Так, відповідно до тексту клопотань Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" та Публічного акціонерного товариства "Сбербанк", останні просять суд призначити незалежну оцінку (судову товарознавчу експертизу) всього майна Публічного акціонерного товариства "Київський ювелірний завод" проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, місцезнаходження: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6 (т. 22, а.с. 61-67, 73-74).

При цьому, колегія суддів відзначає, що згідно п. 3 ст. 57 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» у разі наявності обґрунтованих сумнівів щодо визначеної арбітражним керуючим початкової вартості майна комітет кредиторів або окремий кредитор чи власник майна боржника можуть звернутися до господарського суду з клопотанням про проведення незалежної оцінки. Господарський суд своєю ухвалою може призначити незалежну оцінку майна боржника за рахунок зацікавлених кредиторів (кредитора), що здійснюється у порядку, визначеному Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Разом з тим, відповідно до п. 23 постанови пленуму ВГСУ від 23 березня 2012 року N 4 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" витрати, пов'язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести заінтересована сторона, а у разі призначення господарським судом судової експертизи з власної ініціативи - сторона, визначена в ухвалі господарського суду про призначення судової експертизи. Після закінчення розгляду справи такі витрати підлягають розподілу господарським судом на загальних підставах, визначених частиною п'ятою статті 49 ГПК.

За наведеного, колегія суддів вважає, що постанова Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 у даній справі є гранично, повною та чіткою, має вступну, описову, мотивувальну і резолютивну частини, викладена у послідовності, що визначена статтею 105 Господарського процесуального кодексу України, а тому розуміння її змісту не викликає жодних труднощів та не потребує зайвої деталізації.

Також слід відмітити, що звертаючись до суду апеляційної інстанції із клопотанням про роз'яснення вищевказаної постанови арбітражний керуючий Тарасенко Т.П. не навів, яким чином неясність йому даного судового акту, зокрема, п. 2.2 резолютивної частини, може перешкодити його виконанню, адже правова природа інституту роз'яснення рішення направлена саме на усунення неможливості його реалізації.

За наведеного, підстави для задоволення клопотання ліквідатора Публічного акціонерного товариства "Київський ювелірний завод", арбітражного керуючого Тарасенка Т.П. про роз'яснення постанови Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 у справі № 910/24550/13 відсутні.

З огляду на відсутність підстав для роз'яснення постанови, колегія суддів відмовляє у роз'ясненні постанови Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 у даній справі, залишивши без задоволення відповідне клопотання ліквідатора ПАТ "Київський ювелірний завод", арбітражного керуючого Тарасенка Т.П.

Керуючись ст.ст. 86, 89 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання ліквідатора ПАТ "Київський ювелірний завод", арбітражного керуючого Тарасенка Т.П. про роз'яснення постанови Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 у справі № 910/24550/13 залишити без задоволення.

2. Матеріали справи № 910/24550/13 повернути до Господарського суду міста Києва.

Головуючий суддя А.А. Верховець

Судді О.М. Остапенко

В.О. Пантелієнко