УХВАЛА

08.08.2017Справа № 910/5832/17

Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., за участю секретаря судового засідання Багнюка І.І., розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/5832/17

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Житомирській області, м. Житомир,

до товариства з обмеженою відповідальністю «Бауштоффе», м. Київ,

третя особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Державна податкова інспекція у Голосіївському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві,

про розірвання договору та повернення об'єкта незавершеного будівництва,

за участю представників:

позивача - Грицькової І.О. (довіреність від 24.10.2016 № 05/3595);

відповідача - не з'явилися;

третьої особи - не з'явилися,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа № 910/5832/17 за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Житомирській області (далі - Фонд) до товариства з обмеженою відповідальністю «Бауштоффе» (далі - ТОВ «Бауштоффе») про:

- розірвання договору купівлі-продажу від 11.10.2006 №б/н об'єкта незавершеного будівництва - заводу стінових та цегельних матеріалів в с. Гриньки Баранівського району, вул. Пушкіна, 2а, укладеного Фондом та закритим акціонерним товариством «Фактор» (правонаступник ТОВ «Бауштоффе»), який посвідчений приватним нотаріусом Баранівського районного нотаріального округу Присяжнюком В.О., зареєстрований в реєстрі під № 3933 з врахуванням змін внесених договорами від 06.10.2009 зареєстрованого в реєстрі за № 3445 та від 15.11.2012 зареєстрованого в реєстрі за № 3196;

- зобов'язання ТОВ «Бауштоффе» повернути об'єкт незавершеного будівництва - завод стінових та цегельних матеріалів до складу якого входять: головний виробничий корпус з відділеннями, будівля прохідної, авто вага, пожежні резервуари (2 шт.), очисні споруди замазучених дощових стоків, водонапірні башти для питної та технічної води (2 шт.), вигріб, залізобетонна огорожа, розташований в с. Гриньки Баранівського району, вул. Пушкіна, 2а на земельній ділянці 2,2 га у власність держави, в особі Фонду шляхом підписання Фондом та ТОВ «Бауштоффе» акта приймання-передачі та відшкодувати вартість відсутнього майна, яке входить до складу об'єкта незавершеного будівництва - завод стінових та цегельних матеріалів (водозапірна споруда, водонапірна насосна станція, металеві ворота) у сумі 12 745 грн.

У судовому засіданні 08.08.2017 представник позивача подав суду клопотання про відкладення розгляду справи для підготовки письмових пояснень по суті спору з урахуванням податкового законодавства України та законодавства України про приватизацію.

Суд визнав клопотання про відкладення обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Представники відповідача та третьої особи у судове засідання 08.08.2017 не з'явилися; відповідачу було надіслано ухвали Господарського суду міста Києва від 16.05.2017, 13.06.2017, 04.07.2017 та 25.07.2017 на адресу, вказану у позовній заяві (01033, м. Київ, вул. Саксаганського, буд. 57 Б) та у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань підтверджено вказану адресу відповідача; 22.05.2017, 21.06.2017, 13.07.2017 та 03.08.2017 з адреси відповідача до суду повернулися конверти з відмітками пошти «за місцем обслуговування; адресат вибув», «адресат вибув» та «інші причини, що не дали змоги виконати обов'язки пересилання поштового відправлення».

Згідно з частиною першою статті 77 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні. Такими обставинами, зокрема, є нез'явлення в судове засідання представників сторін, інших учасників судового процесу; неподання витребуваних доказів.

Разом з тим, відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено в пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК України, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов'язані зі станом здоров'я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.

Беручи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, характер процесу, суд дійшов висновку про необхідність відкладення розгляду справи для надання учасникам процесу часу виконати вимоги ухвал суду та виконати приписи статей 32-36 ГПК України.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 77, 86 ГПК України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відкласти розгляд справи на 19.09.17 о 16:05 год. судове засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-Б, зал судових засідань № 1 (корпус Б).

2. Зобов'язати:

2.1. Учасників процесу: виконати вимоги ухвал суду від 11.04.2017, 16.05.2017, 13.06.2017, 04.07.2017 та 25.07.2017; направити у судове засідання своїх повноважних представників, повноваження яких повинні бути оформлені відповідно до приписів статті 28 ГПК України; документи на підтвердження повноважень таких представників подати суду;

2.2. Позивача: надати суду письмові пояснення по суті даного спору з урахуванням податкового законодавства України та законодавства України про приватизацію; надіслати копію позовної заяви з додатками на адресу Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві; докази що підтверджують факт надіслання подати суду для долучення до матеріалів справи; надати оригінали документів, копії яких додані до позовної заяви, для огляду в судовому засіданні;

2.3. Відповідача: подати письмовий відзив на позов з наданням доказів, що підтверджують викладені в ньому обставини; забезпечити надіслання позивачу копії відзиву в порядку, передбаченому статтею 59 ГПК України;

2.4. Третю особу: подати суду письмові пояснення з приводу заявленого позову, документально підтвердивши, викладені обставини.

3. Звернути увагу сторін на необхідність дотримання ними вимог статей 22, 33, 34 та частини четвертої статті 74 ГПК України та на встановлений статтею 69 ГПК України строк вирішення спору.

4. Попередити сторони, що при ухиленні від вчинення дій, покладених судом на сторони, до останніх можуть бути застосовані санкції, передбачені пунктом 5 статті 83 ГПК України.

5. Копію ухвали надіслати учасникам процесу для виконання.

Відповідно до частини другої статті 45 ГПК України невиконання вимог ухвал господарських судів тягне відповідальність, встановлену цим Кодексом та іншими законами України.

Суддя І.Д. Курдельчук