ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" серпня 2017 р. Справа № 907/802/16

Львівський апеляційний господарський суд в складі колегії:

головуючого судді Орищин Г.В.

суддів Галушко Н.А.

ОСОБА_1

розглянув апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Натурпродукт» від 19.05.2017

на рішення Господарського суду Закарпатської області від 12.05.2017

у справі № 907/802/16

за позовом Приватного акціонерного товариства «Закарпаттяобленерго», с.Оноківці Ужгородського району

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Натурпродукт», м. Мукачево

про стягнення суми 701 052,37 грн. вартості необлікованої електричної енергії,

представники сторін:

- від позивача ОСОБА_2,

- від відповідача ОСОБА_3

Права та обовязки сторін, передбачені ст.ст. 20, 22 ГПК України сторонам розяснено. Заяв про відвід складу суду не поступало.

Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 12.05.2017 у справі №907/802/16 (головуючий суддя Ремецькі О.Ф., судді Пригара Л.І., Ушак І.Г.) задоволено позов Публічного акціонерного товариства (надалі ПАТ) «Закарпаттяобленерго», стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю (надалі ТзОВ) «Натурпродукт» на користь позивача 701 052,37 грн. вартості необлікованої електричної енергії.

Оскаржуваним судовим рішенням встановлено, що за результатами проведеної ПАТ «Закарпаттяобленерго» перевірки виявлено порушення зі сторони ТзОВ «Натурпродукт» положень ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України від 31.07.1996 №28 (надалі ПКЕЕ), оскільки останній, при користуванні електричною енергією за адресою: м. Мукачево, вул. Ужгородська, 167 (на обєкті пекарня), здійснив підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника електропроводки (струмоприймачів) поза розрахунковим приладом обліку без порушення схеми обліку.

Вказане порушення підтверджується складеним уповноваженими представниками ПАТ «Закарпаттяобленерго» актом № 116445 від 19.10.2016, який, як встановлено судом першої інстанції, відповідає вимогам п. 6.41 ПКЕЕ та п. 4.6, 4.7 ОСОБА_4 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 №562 (надалі ОСОБА_4), а саме: містить всі необхідні для розрахунку параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення та її графічне зображення, зокрема, із чітким зазначенням точки самовільного підключення через магнітний пускач на підставній опорі; схема електропостачання обєкта відповідача відображає межу балансової належності всі види та марки проводів наявних у схемі підключення; заповнені всі обов'язкові графи та рядки без пропусків, текст однозначний; в акті також зазначено про відеозйомку виявленого порушення; містить підписи пятьох представників енергопостачальника.

Стосовно суті порушення, суд першої інстанції зазначив, що комісія РЕМ обґрунтовано кваліфікувала його як таке, що підпадає під застосування положень пп.7 п.2.1 ОСОБА_4; застосувала вірні формули при здійсненні розрахунку вартості необлікованої електричної енергії; визначила вірний період для нарахування з 10.02.2015 (заміна приладу обліку) по 19.10.2016 (дата виявлення порушення); правильно визначила вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 701 052,37 грн.

Не погодившись із рішенням місцевого господарського суду, ТзОВ «Натурпродукт» оскаржило його в апеляційному порядку (а.с. 136-148, том 2). У своїй апеляційній скарзі (із врахуванням додаткових обґрунтувань від 19.07.2017 №19, а.с. 1-4, том 3) скаржник (відповідач) зазначив, зокрема, наступне:

1) ТзОВ «Натурпродукт» не допускало порушень ПКЕЕ, а в акті № 116445 від 19.10.2016 містяться дані, що не відповідають дійсності. Скаржник зазначив, що однолінійні схеми приєднання до місцевої електромережі згідно додатку №11.2 до договору та згідно акту про порушення ПКЕЕ не є ідентичними, а саме: відповідно до договору лічильник знаходиться в РЩ -0,4 кВ, тобто в приміщенні пекарні, а на схемі електропостачання згідно акту про порушення ПКЕЕ вказано, що лічильник знаходиться на зовнішній стороні пекарні. При цьому, додана позивачем нова схема електропостачання не може братися до уваги, оскільки вона підписана лише зі сторони позивача. Вказані невідповідності, на думку скаржника, мають значення при встановленні факту наявності правопорушення, оскільки різні схеми встановлюють різні точки розмежування балансової належності.

2) опора, на якій було виявлено порушення ПКЕЕ, знаходиться за межами території споживача, а отже останній не може відповідати за порушення, виявлені на такій опорі. Вказане свідчить про те, що, можливо, при кваліфікації порушення підлягав застосуванню пп.5 п.2.1 ОСОБА_4;

3) працівники енергопостачальної організації при виявленні порушення не визначили метод розкрадання електроенергії, не перевірили працездатність пристрою розкрадання і не продемонстрували виявлене порушення споживачеві, а також не надали докази того, чи мало місце безоблікове споживання електроенергії, та, відповідно, чи мав місце факт крадіжки саме відповідачем та чи обертався при включеному навантаженні диск електролічильника;

4) із точки підключення, зазначеної в схемі, не можна встановити, на якому проводі вона виявлена СІП 4х35 чи СІП 4х50, що впливає на розрахунок вартості необлікованої електричної енергії;

5) позивачем невірно визначено період нарахування вартості необлікованої електричної енергії. На думку скаржника, таке нарахування потрібно проводити з дати останнього контрольного огляду, а саме з 30.09.2016. Крім того, зазначає, що максимально можливим є період нарахування 6 місяців (формула 2.6 ОСОБА_4) та, крім того, позивач необґрунтовано включив в період нарахування вихідні та святкові дні без встановлення тарифу за кожний тарифний період;

6) суд першої інстанції, на думку скаржника, необґрунтовано відмовляв в його клопотаннях про витребування доказів, які мають значення для обєктивного розгляду справи та в залученні до участі у справі в якості незалежного спеціаліста Держінспекцію з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії в Закарпатській області, що, зокрема, зафіксовано в ухвалі суду від 27.03.2017.

ПАТ «Закарпаттяобленерго» подало до суду відзив на апеляційну скаргу, у якому заперечило доводи та вимоги апеляційної скарги, просило відмовити в її задоволенні, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. Позивач наголосив на тому, що суд першої інстанції прийняв оскаржуване рішення в повній відповідності з нормами матеріального та процесуального права, за достовірно встановленими обставинами справи та належно оціненими доказами. Стосовно доводів скаржника, зазначив, зокрема, наступне (із врахуванням додаткових пояснень від 26.07.2017 №116-25/4447, а.с. 91-93, том 3):

1) з додатків до договору № 11.2 «Однолінійна схема приєднання до місцевої (локальної) електромережі» та №12.2 «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін» вбачається, що сторонами узгоджено балансову належність та межу відповідальності за стан обслуговування електромереж та електроустановок. Порушення було виявлено в межах відповідальності відповідача;

2) в акті порушення ПКЕЕ від 19.10.2016 №116445 чітко відображено суть порушення, спосіб його вчинення та з нього вбачається, що порушення ПКЕЕ було здійснено в обхід приладу обліку електричної енергії без порушення схеми обліку шляхом підключення до електромережі, що не є власністю енергопостачальника;

3) сила струму, на яку розраховані комутуючі пристрої на обєкті «пекарня» (63А чи 100А) не мають значення при кваліфікації порушення, вчиненого відповідачем;

4) з акту порушення ПКЕЕ, матеріалів відеофіксації виявленого порушення, а також письмових пояснень представників ПАТ «Закарпаттяобленерго» вбачається, що директор ТзОВ «Натурпродукт», який був обізнаний про проведення перевірки, будь-яких зауважень до акту не надав, акт не підписав та відмовився бути присутнім під час виявлення порушення, а також не забезпечив доступ представників енергопостачальника до струмоприймачів для їх одночасного підключення;

5) ПАТ «Закрпаттяобленерго» не є балансоутримувачем підставної опори, на якій було виявлено порушення;

6) позивач не мав змоги виявити спірне порушення ПКЕЕ шляхом візуального його обстеження при проведенні контрольних оглядів, тому цілком обґрунтованим є застосування періоду з 10.05.2015 по 19.10.2016 при визначенні вартості необлікованої електричної енергії;

7) 30.09.2016 позивач не проводив контрольного огляду засобів обліку відповідача, оскільки за результатами такого огляду складається акт про проведені роботи, а такого акту не складалося;

8) при здійсненні розрахунку вартості необлікованої електричної енергії, позивачем було дотримано положення ПКЕЕ та ОСОБА_4 та обґрунтовано застосовано п.2.3 та формулу 2.2 ОСОБА_4.

Одночасно із відзивом позивач подав до суду клопотання про зміну свого найменування у справі у звязку зі зміною організаційно-правової форми з «публічного акціонерного товариства» на «приватне акціонерне товариство» на підставі рішення загальних зборів акціонерів від 28.04.2017 (протокол №27).

Вказане підтверджується інформацією із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відповідно до якої 11.05.2017 було проведено державну реєстрацію змін до установчих документів позивача, повязану із зміною повного найменування, зміною скороченого найменування та іншими змінами.

Відповідачем було подано до Львівського апеляційного господарського суду клопотання від 29.06.2017 №18 (а.с. 213-218, том 2) про залучення для дачі пояснень у справі представника Інспекції Держенергонагляду у Львівській області та витребування у позивача низки доказів, а саме: документів, які підтверджують яким чином дані про перенесення лічильника були відображені у договорі; інвентаризаційні дані в підтвердження того, що підставна опора не є власністю енергопостачальника, а є власністю споживача; докази в підтвердження того, що підставна опора є безгосподарною та ніким не обслуговується; особову картку відповідача, де відображено інформацію про контрольні огляди та технічні перевірки за період 3 років, що передували складенню акта, що є предметом розгляду у даній справі; усі акти збереження пломб по обєкту відповідача; докази недопуску працівників позивача на територію підприємства.

Розглянувши подане клопотання, колегія суддів відхилила його зважаючи на те, що в матеріалах справи є достатньо доказів для розгляду справи по суті, а зясування вищевказаних питань та залучення пояснень представника Інспекції Держенергонагляду у Львівській області, зважаючи на обставини справи та наявні в ній докази, не матиме значення для розгляду справи.

З матеріалів справи та апеляційної скарги вбачається наступне:

01.07.2010 між Мукачівським міським районом електромереж ВАТ Закарпаттяобленерго (енергопостачальником) та ТзОВ Натурпродукт (споживачем) було укладено договір про постачання електричної енергії №Р06/07-0608 (а.с. 12-18, том 1), відповідно до якого постачальник зобов'язався продавати споживачу електричну енергію для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 49 кВт, а споживач оплачувати постачальнику її вартість та здійснювати інші платежі згідно з умовами цього договору та додатками до нього, що є його невід'ємними частинами.

В переліку обєктів споживача ТзОВ «Натурпродукт», що живляться від мереж ВАТ Закарпаттяобленерго міститься обєкт «Пекарня, вул. Ужгородська, 137» з дозволеною потужністю 29 кВт, прилад обліку EMS 134.41.4 №512379 (а.с. 21, том 1).

Додатком 11.2 до договору сторони погодили однолінійну схему приєднання до місцевої (локальної) електромережі по обєкту «Пекарня», відповідно до якої межа балансової належності електромережі знаходиться в ЗРУ-0,4 кВ закритої трансформаторній підстанції ЗТП-71 (а.с. 30, том 1).

Додатком 12.2 до договору «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін» по обєкту «Пекарня» сторони погодили, що: балансова належність електромереж та установок постачальника встановлюється до межі, встановленої на кабельних зажимах рубильника 0,4 кВ в ЗРУ-0,4 кВ ЗТП-71; балансова належність електромереж та установок споживача встановлюється після межі, встановленої на кабельних зажимах рубильника 0,4 кВ в ЗРУ-0,4 кВ ЗТП-71; межа відповідльності за стан та обслуговування електромереж та установок встановлюється на кабельних зажимах рубильника 0,4 кВ в ЗРУ-0,4 кВ ЗТП-71; споживач несе відповідальність за технічну справність і безпеку експлуатації електромереж та обладнання після межі балансової належності мереж, а також збереження приладів обліку (а.с. 28-29, том 1).

Тривалість робочого часу на обєкті обумовлена сторонами: у 2015 році 12 годин на добу, 7 днів на тиждень; у 2016 році 18 годин на добу, 7 днів на тиждень (а.с. 111, 112, том 1).

Як вбачається із завдань №848 від 20.09.2012 (а.с. 106-107, том 1) та №91 від 10.02.2015 (а.с. 46, том 1), прилад обліку EMS 134.41.4 №512379 на обєкті «Пекарня» замінювався на прилади обліку НІК 2303АРП1 №0112606 , згодом на НІК 2301АП3В №1026396. На вказаних завданнях міститься відмітка відповідача про прийняття на відповідальне зберігання відповідних приладів обліку.

06.10.2016 сторонами було укладено додаткову угоду до договору (а.с. 34-35, том 1), у якій, зокрема, передбачено збільшення загальної дозволеної потужності по договору до 124 кВт, а також внесено зміни щодо дозволеної потужності та схеми приєднання до електромережі іншого обєкта електропостачання споживача магазину-кафе «Бомонд».

19.10.2016 уповноваженими представниками ПАТ Закарпаттяобленерго було проведено перевірку дотримання споживачем вимог Закону України Про електроенергетику та ПКЕЕ при користуванні електричною енергією за адресою: м. Мукачево, вул. Ужгородська, 167, обєкт Пекарня, в результаті якої складено акт про порушення №116445 від 19.10.2016 (а.с. 39, том 1).

При проведенні перевірки було встановлено наявність порушення п.10.2 ПКЕЕ, а саме: підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника електропроводки (струмоприймачів) поза розрахунковим приладом обліку без порушення схеми обліку. В акті зазначено про виявлене відгалуження від головного вводу, комутація якого виконана за допомогою магнітного пускача, змонтованого на підставній опорі. Порушення зафіксовано на відеокамеру.

02.11.2016, на виконання вимог п.6.42 ПКЕЕ, комісією Мукачівського МРЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕ (далі - комісія РЕМ) було розглянуто вищезазначений акт за участю представника ТзОВ Натурпродукт ОСОБА_4, що діяв згідно довіреності №2 від 10.05.2016 (а.с. 44, 45, том 1).

Хід розгляду акту про порушення ПКЕЕ та рішення комісії РЕМ з цього приводу відображені в протоколі №160 від 02.11.2016, а.с. 40-41, том 1).

Так, беручи до уваги виявлене порушення, комісією РЕМ було прийнято рішення провести нарахування відповідно до п.2.9 ОСОБА_4, відповідно до якого у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у пп.7 п.2.1 ОСОБА_4, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (ДУ доб.с.п., кВт/год), розраховується формулою 2.7 ОСОБА_4. Період для нарахування комісією РЕМ визначено з 10.02.2015 по 19.10.2016.

Відповідно до розрахунку (а.с. 42, том 1) сума нарахування склала 701 052,37 грн.

Згідно наявної на протоколі відмітки, представник споживача із зазначеним рішенням комісії погодився без зауважень, рахунок №608 від 02.11.2016 (а.с. 43, том 1) на оплату вартості недооблікованої електричної енергії отримав.

У звязку з тим, що споживач в добровільному порядку не відшкодовував ПАТ Закарпаттяобленерго вартість необлікованої електричної енергії, позивач звернувся до Господарського суду Закарпатської області з позовом про стягнення з відповідача вказаної суми у примусовому порядку.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши подані сторонами докази на відповідність їх фактичним обставинам і матеріалам справи, колегія суддів вважає, що підстави для задоволення апеляційної скарги та, відповідно, скасування оскаржуваного рішення відсутні, з огляду на наступне:

Як вбачається з матеріалів справи, взаємні права та обовязки між сторонами виникли в силу договору про постачання електричної енергії. Окрім договору, правовідносини між сторонами регулюються низкою нормативних актів, зокрема, Законом України «Про електроенергетику» (який був чинним станом на момент виявлення правопорушення) та ПКЕЕ.

Згідно ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно з законодавством України.

Відповідно до умов п.2.1 договору про постачання електричної енергії, під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобовязуються керуватись чинним законодавством України, зокрема ПКЕЕ.

Відповідно до підпункту 27 п.10.2 ПКЕЕ, споживач зобовязаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно п. 4.2.3 договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до ОСОБА_4, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Відповідно до підпункту 7 п.2.1 ОСОБА_4, одним із видів порушень ПКЕЕ, в разі виявлення якого застосовується ця ОСОБА_4 є підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку.

Як зазначалось вище, згідно з додатками до договору про постачання електричної енергії №11.2 «Однолінійна схема приєднання до місцевої (локальної) електромережі» та №12.2 «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін» між сторонами було узгоджено балансову належність та межу відповідальності за стан обслуговування електромереж та електроустановок на обєкті «Пекарня», а саме визначено, що: балансова належність електромереж та установок постачальника встановлюється до межі, встановленої на кабельних зажимах рубильника 0,4 кВ в ЗРУ-0,4 кВ ЗТП-71; балансова належність електромереж та установок споживача встановлюється після межі, встановленої на кабельних зажимах рубильника 0,4 кВ в ЗРУ-0,4 кВ ЗТП-71; межа відповідльності за стан та обслуговування електромереж та установок встановлюється на кабельних зажимах рубильника 0,4 кВ в ЗРУ-0,4 кВ ЗТП-71.

Відповідно до п. 4 додатка 12.2, споживач несе відповідальність за технічну справність і безпеку експлуатації електромереж та обладнання після межі балансової належності мереж, а також збереження приладів обліку (а.с. 28-29, том 1).

Пунктом 3.1.2 договору, п.п. 15 та 16 п. 8.1 ПКЕЕ передбачено право постачальника електричної енергії контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих правил відповідно до умов укладених договорів, а також складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору про постачання електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

Пунктом 4.4 договору сторонами обумовлено, що у разі виявлення однією із сторін договору порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій, чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акту, має право внести до акту свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов'язана попередити іншу сторону про необхідність складання акту, а інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акту. Уразі відмови відповідальної сторони підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менш ніж трьома уповноваженими представниками сторони договору, що складали акт.

Відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Відповідно до п. 4.1 ОСОБА_4, споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення.

Як було зазначено вище, в результаті проведеної ПАТ «Закарпаттяобленерго» перевірки дотримання відповідачем на обєкті «Пекарня» вимог Закону України «Про електроенергетику» було встановлено наявність порушення п.10.2 ПКЕЕ, а саме виявлено підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електропроводки (струмоприймачів) поза розрахунковим приладом обліку без порушення схеми обліку, що було зафіксовано на відеокамеру (а.с. 49, том 1) та про що складено акт про порушення №116445 від 19.10.2016.

Акт про порушення ПКЕЕ підписаний чотирма представниками ПАТ «Закарпаттяобленерго», копії службових посвідчень яких наявні в матеріалах справи (а.с. 13, 14, 15, том 2), а також містить відмітку про те, що представник ПАТ «Натурпродукт» від підпису відмовився. Відмова представника споживача від участі у перевірці вбачається також і з матеріалів відеофіксації порушення.

Зі схеми електропостачання обєкта споживача, що наведена в акті про порушення ПКЕЕ, вбачається, що в обхід приладу обліку електричної енергії наявне підключення до електричної мережі, що знаходиться в межах балансової належності відповідача, без порушення схеми обліку шляхом відгалуження від головного вводу. Комутація відгалуження виконана за допомогою магнітного пускача, змонтованого на підставній опорі. Головний ввід здійснено кабелем марки СІП 4*35 (алюміній), який прокладений від ЗТП-71 через підставну опору до приладу обліку. Підключення відгалуження від головного вводу здійснено перед приладом обліку кабелем марки СІП 4*50 (алюміній), яке через магнітний пускач підключено до дублюючого вводу, здійсненого кабелем марки ПВБ 3*35*1*25 (мідь). Внаслідок здійсненого відгалуження створено можливість споживання електричної енергії без обліку. В графі акту про порушення ПКЕЕ Місце, кількість та тавро установлених пломб згідно з актом про збереження пломб та/або актом про пломбування, їх стан зазначено, що всі пломби наявні та не пошкоджені.

Згідно п. 4.6 ОСОБА_4, в акті про порушення зазначаються всі необхідні параметри для розрахунку згідно з вимогами цієї ОСОБА_4, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акту про порушення

З акту про порушення ПКЕЕ вбачається, що такий складений згідно вимог п.6.41 ПКЕЕ п.п. 4.6 та 4.7 ОСОБА_4, а саме: містить всі необхідні для розрахунку параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення та її графічне зображення, зокрема, із чітким зазначенням точки самовільного підключення через магнітний пускач на підставній опорі; схема електропостачання обєкта відповідача відображає межу балансової належності, всі види та марки проводів, наявних у схемі підключення; заповнені всі обов'язкові графи та рядки без пропусків, текст однозначний; в акті також зазначено про відеозйомку виявленого порушення; містить підписи чотирьох представників енергопостачальника.

Вказане свідчить про те, що акт про порушення ПКЕЕ від 19.10.2016 №116445 складений відповідно до норм чинного законодавства.

Пунктами 6.42, 6.43 ПКЕЕ передбачено, що на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідання комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків . Споживач має оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Зважаючи на вищенаведені положення договору та ПКЕЕ, колегія суддів вважає, що порушення споживачем ПКЕЕ зафіксовано належним чином в акті №116445 від 19.10.2016 та підтверджується матеріалами справи.

На підставі акту про порушення ПКЕЕ уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідання комісії з розгляду актів про порушення визначено обсяг необлікованої електричної енергії в розмірі 701 052,37 грн.

Визначення обсягу та вартості електричної енергії внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, здійснювалось відповідно до п.2.9 ОСОБА_4.

Відповідно до п.2.9 ОСОБА_4, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 п.2.1 ОСОБА_4, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, розраховується формулою 2.7 ОСОБА_4: W доб.с.п. = P с.п. · t вик.с.п., де:

P с.п. потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулами: P с.п. = I · U ном.фаз.· cos (фі) (у разі підключення до однієї фази); P с.п. = 3 · I · U ном.фаз.· cos (фі) (у разі підключення до трьох фаз), де, в свою чергу:

I сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок, А.

Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. За згодою сторін сила струму може бути визначена виходячи із сили струму навантаження електроустановки при підключенні усіх наявних струмоприймачів на максимальну потужність на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології;

U ном.фаз. номінальна фазна напруга, кВ;

cos(фі) косинус кута між фазною напругою U та струмом фаз навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни. передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) відповідних засобів вимірювальної техніки cos(фі) приймається рівним 0,9;

t вик.с.п. час використання самовільного підключення протягом доби (приймається - 12 год./добу).

Відповідно до п.2.9 ОСОБА_4, кількість днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, визначається за формулою 2.6 ОСОБА_4: Д пер = Д пор + Д усун, де:

Д пор кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Д пор визначається, виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки;

Д усун кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Д усун має бути зазначено в акті про порушення. У разі коли під час оформлення акта порушень неможливо точно визначити термін, протягом якого будуть усунені порушення, Д усун визначається у двосторонньому акті, складеному сторонами після усунення порушення. При цьому нарахування, передбачені цією Методикою, здійснюються після складення зазначеного двостороннього акта.

При розрахунку вартості необлікованої електричної енергії позивачем було застосовано наступні величини: а) кількість фаз 3; б) сила струму I 82,8 А, яку визначено на підставі площі перерізу проводу (кабелю), яким виконано самовільне підключення 4*50 мм, що відповідає відомостям зі схеми самовільного підключення; в) U ном.фаз. 0,22; г) cos(фі) 0,9; д) t вик.с.п. 12 год/доб; е) період для нарахування встановлено з 10.02.2015 (дата останньої заміни приладу обліку) по 19.10.2016 (день виявлення порушення). В розрахунку також відображено тарифи на електроенергію, які діяли у відповідні періоди.

Як вбачається із протоколу комісії, представник споживача із зазначеним розрахунком погодився без зауважень, рахунок на оплату вартості недооблікованої електричної енергії отримав.

Відповідно до ст.ст 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», який був чинним станом на момент виявлення правопорушення, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Відповідно до ст.237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Правовою підставою для застосування санкції є факт порушення відповідачем ПКЕЕ, який зафіксований в акті №116445 від 19.10.2016, на виконання якого здійснено відповідне нарахування, про що зазначено у протоколі комісії ПАТ «Закарпаттяобленерго» №160 від 02.11.2016.

Таким чином, позивач правомірно здійснив розрахунок обсягу та вартості електроенергії за порушення ПКЕЕ на суму 701 052,37 грн.

Колегія суддів відхиляє доводи скаржника про помилковість періоду нарахування вартості необлікованої електроенергії та невірний діаметр перерізу кабелю, який брався до уваги при розрахунку сили струму.

Як було зазначено вище, період для нарахування встановлено з дати останньої заміни приладу обліку (10.02.2015) по день виявлення порушення (19.10.2016).

Вищезазначена дата початку нарахування повязана з тим, що після 10.02.2015 позивач не проводив контрольних оглядів та технічних перевірок засобів обліку електричної енергії. У матеріалах справи відсутні, а відповідачем не надано відповідних актів проведених робіт, складених в порядку п.3.33 ПКЕЕ, які б доводили протилежне. Крім того, як з пояснень представників позивача, так і з матеріалів відеофіксації порушення ПКЕЕ вбачається, що комутація відгалуження в обхід приладу обліку електричної енергії та коробка з магнітним пускачем були встановлені на підставній опорі таким чином, щоб приховати їх наявність, у звязку з чим колегія суддів вважає обґрунтованими твердження позивача про те, що виявити вказане порушення представники постачальника електричної енергії під час проведення звичайного контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. ОСОБА_1 завершення нарахування, яка співпадає із датою виявлення порушення, повязана з тим, що в результаті проведеної перевірки в той же день було відновлено схему обліку електричної енергії, а електропостачання обєкта не відключалося.

Щодо площі перерізу проводу (кабелю), яким виконано самовільне підключення 4*50 мм, яка була покладена в основу розрахунку, то вказана площа відповідає відомостям зі схеми самовільного підключення, оскільки саме таким кабелем було виконано відгалуження від головного вводу.

Необґрунтованими є твердження скаржника про те, що після укладення договору постачання електроенергії сторони змінювали схему електропостачання та про те, що порушення ПКЕЕ виявлене на території, за яку відповідач не несе відповідальності.

Так, обидві сторони визнають факти заміни лічильника, які мали місце 20.09.2012 та 10.02.2015. Так, в матеріалах справи наявна акт-вимога ПАТ Закарпаттяобленерго від 30.08.2012 №213/12 про встановлення приладу обліку електричної енергії в легкодоступному для огляду та обслуговування місці, тобто на зовнішній стороні будівлі пекарні, а також встановлення комутаційного апарату відповідно до потужності. Термін виконання даної вимоги був встановлений енергопостачальником до 20.09.2012 (а.с. 105, том 2).

20.09.2012 при здійсненні перевірки виконання акту вимоги від 30.08.2012 працівниками Мукачівського МРЕМ було встановлено, що споживачем таку вимогу було виконано. За результатами виконаної вимоги уповноваженими працівниками МРЕМ, за участю директора ТзОВ Натурпродукт було проведено заміну приладу обліку разом з технічною перевіркою, що підтверджується завданням від 20.09.2012 №848 (а.с. 106-107, том 2). При цьому, як вбачається зі схеми, яка зазначена в акті про порушення ПКЕЕ від 19.10.2016 №116445, та схеми електропостачання згідно договору, межа балансової належності сторонами не змінювалась, а схеми відповідають одна одній.

Стосовно доводів скаржника, повязаних з відсутністю в акті порушення ПКЕЕ відомостей про те, ким саме використовується позаоблікова енергія та чи була напруга в позаобліковій лінії станом на момент виявлення порушення, слід зазначити, що матеріалами справи підтверджено у встановленому порядку факт наявності підключення до електромережі, що не є власністю енергопостачальника електропроводки поза розрахунковим приладом обліку без порушення схеми обліку (шляхом здійснення комутації відгалуження від головного вводу за допомогою магнітного пускача, що згідно договору віднесена до балансової належності споживача, який в свою чергу, несе відповідальність за технічний стан і безпечну експлуатацію цієї лінії). Даний факт є самостійним та достатнім порушенням ПКЕЕ для застосування ОСОБА_4 визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією (тобто споживання електричної енергії поза приладом обліку), незважаючи на наявність чи відсутність підключених до неї струмоприймачів, а також встановлення конкретних осіб, які здійснили таке підключення.

Інші доводи скаржника, зокрема щодо того, що позивач не довів, як можна вчинити правопорушення, без фактичного відключення напруги в РП -04 кВ ЗТП-71, колегія суддів вважає такими, що не спростовують факт виявленого порушення та такими, що не мають значення для вирішення даного спору.

Відповідно до ст.ст. 33, 43 ГПК України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили.

З огляду на викладене, судова колегія прийшла до висновку про обґрунтованість оскаржуваного рішення, як такого, що прийнято відповідно до обставин та матеріалів справи з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Судовий збір за перегляд рішення в апеляційному порядку, відповідно до вимог ст. 49 ГПК України, слід покласти на скаржника.

Також, 15.06.2017 позивачем було подано до Львівського апеляційного господарського суду клопотання від 14.06.2017 №116-25/3717 про відшкодування судових витрат, повязаних із розглядом справи в суді і складаються з: вартості проїзду його представників та водія автомобільним транспортом до місця проведення судового розгляду і назад та добових у розмірах, встановлених законодавством про службові відрядження (а.с. 172-173, том 2). Розміри вказаних витрат були в подальшому конкретизовані позивачем у клопотаннях від 29.06.2017 №116-25/3718-1 (1953,18 грн), від 20.07.2017 №116-25/4339 (1976,92 грн.), від 26.07.2017 №116-25/4438 (3606,36 грн.) (а.с. 187-190, 224-227, том 2; а.с. 26-30, том 3).

Відповідно до ст.44 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору, сум, що підлягають сплаті за проведення судової експертизи, призначеної господарським судом, витрат, пов'язаних з оглядом та дослідженням речових доказів у місці їх знаходження, оплати послуг перекладача, адвоката та інших витрат, пов'язаних з розглядом справи.

В пункті 1 постанови пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» розяснено, що до інших витрат у розумінні статті 44 ГПК відносяться, зокрема: суми, які підлягають сплаті особам, викликаним до господарського суду для дачі пояснень з питань, що виникають під час розгляду справи (стаття 30 названого Кодексу); витрати сторін та інших учасників судового процесу, пов'язані з явкою їх або їхніх представників у засідання господарського суду, за умови, що таку явку судом було визнано обов'язковою.

Ухвалами Львівського апеляційного господарського суду від 02.06.2017 та від 15.06.2017 явка представників сторін визнавалась обовязковою лише в два судові засідання від 15.06.2017 та від 29.06.2017, відповідно.

В жодній з ухвал суд не викликав для дачі пояснень в судових засіданнях конкретних посадових осіб, інших працівників сторін, судових експертів, перекладачів чи інших осіб, через що покликання позивача на ст.30 ГПК України та п.6.2 постанови пленуму Вищого господарського суду України №7 від 21.02.2013 є безпідставними. Оскільки забезпечення явки трьох представників та водія у всі судові засідання було ініціативою самого позивача, це не може бути підставою для покладення на іншу сторону обовязку відшкодування таких витрат в порядку ст.49 ГПК України.

Зважаючи на це, розмір заявлених до відшкодування позивачем судових витрат з розрахунку на кількість представників та інших працівників позивача, а також кількість судових засідань, у які вони зявилися, не свідчить про обґрунтованість, розумність та співрозмірність цих вимог позивача, через що у заявленому клопотанні слід відмовити.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст. 99, 101, 103, 105 ГПК України, Львівський апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Рішення Господарського суду Закарпатської області від 12.05.2017 у справі №907/802/16 залишити без змін, а апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Натурпродукт» без задоволення.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку.

Справу повернути Господарського суду Закарпатської області.

Головуючий суддя Г.В. Орищин

суддя Н.А. Галушко

суддя Л.С. Данко