КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" липня 2017 р. Справа№ 910/1403/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Отрюха Б.В.

суддів: Разіної Т.І.

Тищенко А.І.

За участю представників:

Від позивача: Євтушок О.Ю.-директор; Колбасов Ю.О.-представник;

Від відповідача: Кудаліна І.М.-представник;

розглянувши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Градус-Т"

на рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2017

у справі № 910/1403/17 (суддя Сташків Р.Б.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Градус-Т"

до Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

про визнання недійсним рішення комісії

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулося з позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "Градус-Т" до Публічного акціонерного товариства "Київенерго" про визнання недійсним рішення комісії.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач наголошував, що ТОВ "Градус-Т" не вчиняло і не могло вчинити порушень, що зазначені у Актах порушень ПКЕЕ №35241 та №35242, і за які відповідачем нарахована сума в розмірі 57 091, 77 грн., оскільки ТОВ "Градус-Т" має об'єкт по сусідству, а саме за адресою: м. Київ, вул. Якубовського, 5.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 29.05.2017 у справі № 910/1403/17 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням Господарського суду міста Києва, Товариство з обмеженою відповідальністю "Градус-Т" звернулося до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського міста Києва від 29.05.2017 у справі №910/1403/17 скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, при неповному з'ясуванні обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків, викладених у рішенні, обставинам справи.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, позивач зазначив, що докази які надані відповідачем та взяті судом першої інстанції до уваги, жодним чином не підтверджує що саме ТОВ "Градус-Т" вчинив правпорушення.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Градус-Т" передано на розгляд колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді: Отрюха Б.В., суддів: Тищенко А.І. та Михальської Ю.Б.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 03.07.2017 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Градус-Т" на рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2017 у справі № 910/1403/17 прийнято до провадження та призначено до розгляду на 25.07.2017.

Розпорядженням Київського апеляційного господарського суду від 24.07.2017 № 09-53/2779/17, у зв'язку із перебування судді Михальської Ю.Б. яка не є головуючою суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, відповідно до підпунктів 2.3.25., 2.3.49. пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначено повторний автоматизований розподіл справи № 910/1403/17.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Градус-Т" у справі №910/1403/17 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Отрюха Б.В., суддів Разіної Т.І. та Тищенко А.І.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 24.07.2017 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Градус-Т" прийнято провадження у визначеному складі суддів.

В судовому засіданні 25.07.2017 представник позивача надав пояснення по суті спору та просив задовольнити апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Градус-Т", рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2017 скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні 25.05.2017 надав пояснення по суті спору та просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Градус-Т", рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2017 залишити без змін.

Згідно зі ст. 99 ГПК України в апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених у розділі ХІІ ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 101 ГПК України у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Частиною 2 статті 101 ГПК України передбачено, що апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги та перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення суду, апеляційний господарський суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 27.01.2015 під час рейдової перевірки за адресою: м. Київ, вул. Якубовського, 9-11 представниками ПАТ "Київенерго" було виявлено та зафіксовано факти самовільного підключення струмоприймачів павільйона позивача до електричної мережі відповідача з метою безоблікового споживання енергії.

Відповідно до частини 2 статті 275 ГК України, відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії) регулюються Правилами користування електричною енергією (затв. постановою НКПРЕ України від 31.07.1996 №28, далі - ПКЕЕ, тут і надалі - у редакції, чинній станом на час проведення перевірок).

Згідно із статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Споживач несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.

Відповідно до абзацу 1 статті 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Абзацами 4, 9 Закону України "Про електроенергетику" порушеннями в електроенергетиці є:

крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку;

порушення прави користування енергією.

Згідно із пунктом 1.2 ПКЕЕ споживачем електричної енергії є юридична або фізична особа, що використовує електричну енергію для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.

Водночас зі змісту інших положень ПКЕЕ, та зокрема, з підпункту 1 пункту 10.2, вбачається, що даний термін необхідно застосовувати в значно ширшому значенні, оскільки він також розповсюджується і на осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору на електропостачання.

Дана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 16.05.2011 № 3-38гс11, крім того там викладено, що дія ПКЕЕ поширюється на осіб, які використовують електричну енергію на підставі договору так і на осіб, які в порушення цих ПКЕЕ споживають електричну енергію в позадоговірному порядку внаслідок самовільного підключення до електромереж.

Пунктом 6.41 ПКЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

У акті порушень, складеному на виконання п. 6.41 ПКЕЕ мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

У той же день 27.01.2015 виявлені порушення позивача, були усунуті відповідачем шляхом припинення електропостачання (наряди-заявки на відключення від 27.01.2015 № 83 та № 82).

На підставі п. 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

За результатами розгляду вищевказаних актів були прийняті рішення комісії, оформлені протоколами № 3705 від 19.10.2015 та № 3704 від 19.10.2015, на підставі яких позивачу було нараховано заборгованість за безобліково спожиту електроенергію.

Позивач зазначає, що особи, за участі яких проводилась перевірка об'єкту за адресою: м. Київ, вул. Якубовського, 9-11, під час перевірки не були уповноважені Позивачем представляти його інтереси, оскільки вказаним у акті особам з тверджень Позивача були видані довіреності на представництво інтересів Позивача під час перевірки об'єкту за іншою адресою: м. Київ, вул. Якубовського, 5.

Також Позивач посилається, що він не веде діяльності на об'єкті перевірки за адресою: м. Київ, вул. Якубовського, 9-11, не є ані власником, ані користувачем, ані будь-якого іншого відношення до такого об'єкту не має, тому незрозуміло, чому Відповідач вирішив, що правопорушення стосовно безоблікового споживання електроенергії на об'єкті скоїв саме Позивач.

Відхиляючи такі доводи Позивача суд зазначає, що на спірному об'єкті з тверджень Позивача був розміщений реєстраційний документ Позивача: свідоцтво про реєстрацію платника податку на додану вартість №200143269, який представники Відповідача сфотографували, ця фотокопія додана до відзиву і залучена до справи.

Твердження відповідача, що перевірка проводилася у присутності представників позивача, які відмовилися від підпису, підтверджується сукупністю доказів а саме:

- копією довіреності Гризлова О.С. від 03.07.2014 № 12, відповідно до якої він має право представляти інтереси позивача з питань, що стосуються електропостачання з усіма необхідними повноваженнями та правом підпису необхідних документів в т.ч. у підрозділах та філіалах відповідача;

- тою обставиною, що у відповідності до вищевказаних положень ПКЕЕ обидва акти перевірок, при відсутності на них підписів представників позивача (зафіксовано факти відмови їх підписувати) були підписані трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації), а відтак акти у розумінні ПКЕЕ вважаються підписаними уповноваженими особами, які посвідчили дійсність встановлених під час перевірки та відображених у актах обставин.

При цьому, в матеріалах справи відсутні докази, що споживач подав пояснення та/або зауваження щодо змісту вищеописаних актів, та/або виклав мотиви своєї відмови від його підписання.

Тоді як, наявними в матеріалах справи виписками банку про рух коштів, підтверджується, що позивачем в подальшому, тобто після складення вказаних актів та ухвалення рішень комісії по розгляду актів про правопорушення, оформлених протоколами № 3705 від 19.10.2015 та № 3704 від 19.10.2015 було здійснено часткову оплату заборгованості за безоблікове спожиту електроенергію.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач не доведе наявність встановлених законом підстав для визнання недійсними спірних рішень комісії по розгляду актів про правопорушення, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Доводи, які наведені скаржником в апеляційній скарзі, судовою колегією до уваги не приймаються з огляду на те, що вони є необґрунтованими та такими, що спростовуються матеріалами справи.

Згідно з положеннями ст. 43 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Враховуючи вищевикладене, вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дійшов правильних висновків щодо прав та обов'язків сторін, які ґрунтуються на належних та допустимих доказах.

Частина 1 ст. 33 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно з ч. 2 ст. 34 Господарського процесуального кодексу України обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Колегія суддів Київського апеляційного господарського суду, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, приходить до висновку, що рішення у даній справі прийнято з додержанням норм матеріального та процесуального права, повним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи та відповідністю висновків, викладених в рішенні, дійсним обставинам справи, тому рішення є законним та обґрунтованим. Підстав для скасування або зміни вказаного рішення та задоволення апеляційної скарги колегія суддів Київського апеляційного господарського суду не знаходить.

Керуючись статтями 99, 101, 103, 105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Градус-Т" на рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2017 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2017 у справі № 910/1403/17 залишити без змін.

Матеріали справи № 910/1403/17 повернути Господарському суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку.

Головуючий суддя Б.В. Отрюх

Судді Т.І. Разіна

А.І. Тищенко