ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

20 липня 2017 року Справа № 923/593/17

Господарський суд Херсонської області у складі судді Закуріна М. К. при секретарі судового засідання Бєловій О.Л., розглянувши справу

за позовом: Новокаховської місцевої прокуратури Херсонської області,

до:

відповідача-1- Товариства з обмеженою відповідальністю "Теплоінвест-Херсон",

відповідача-2- Комунального закладу «Центральна міська лікарня міста Нова Каховка»

про розірвання договору,

за участі представників:

від прокуратури - Волкової Н.М. (прокурора відділу прокуратури Херсонської області),

від відповідача-1 - Стожко О.О. (представника за дорученням),

від відповідача-2 - Полегенько Д.В. (представника за дорученням),

в с т а н о в и в:

Керівник Новокаховської місцевої прокуратури Херсонської області звернувся до суду з вимогами, спрямованими до Товариства з обмеженою відповідальністю "Теплоінвест-Херсон" та Комунального закладу «Центральна міська лікарня міста Нова Каховка», про розірвання договору № 4-б від 16.01.2017, укладеного між ними, посилаючись на істотну зміну обставин, а саме відсутність у Товариства з обмеженою відповідальністю "Теплоінвест-Херсон" технічної можливості надавати відповідні послуги через розірвання договору оренди майна (котельні).

Вирішуючи питання правомірності поданої заяви в контексті права прокурора на звернення до суду з позовом в інтересах держави та підтвердження судом підстав для представництва, суд зазначає, що статтями 2 та 29 Господарського процесуального кодексу України встановлено загальні умови такого представництва. Зокрема, за змістом статті 2 прокурор в позовній заяві самостійно повинен визначити в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтувати необхідність їх захисту, а за статтею 29 прокурор для представництва інтересів держави повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва.

Натомість, за цими ж статтями невиконання прокурором вимог щодо надання господарському суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді має наслідком повернення поданої ним позовної заяви у порядку, встановленому статтею 63 ГПК України.

Поряд з цим, Вищий господарський суд України в постанові Пленуму від 23.03.2012 № 7 «Про деякі питання участі прокурора у розгляді справ, підвідомчих господарським судам» надав роз'яснення відносно застосування приписів статей 2, 29, 63 та 81 ГПК України.

Так, за змістом пункту 3 названої постанови інтереси держави мають чітко формулюватися й умотивовуватися прокурором. Звертаючись до суду, прокурор повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва у порядку, передбаченому частиною другою або третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру», а якщо прокурор, що звертається до господарського суду в інтересах держави, у позовній заяві не обґрунтував наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави, то відповідний позов залишається без розгляду згідно з пунктом 1 частини першої статті 81 ГПК України.

В свою чергу, за частинами 3 та 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Проте, в даному випадку прокурором в тексті позовної заяви взагалі не вказано в чому полягає порушення інтересів держави наявністю спірного договору, необхідність його розірвання з точки зору впливу на державні інтереси та не обґрунтовано необхідність їх захисту, а також не обґрунтовано наявність підстав для здійснення прокурорського представництва.

Натомість, посилання в позовній заяві на відсутність повноважень у Держфінінспекції України на звернення до суду з таким позовом не є тотожним обґрунтуванню прокурорського представництва, оскільки вони не розкривають головного - необхідність захисту інтересів держави як першооснови прокурорського представництва.

Враховуючи викладені обставини, недоведеність прокурором підстав для представництва інтересів держави та відсутності права на підписання такої позовної заяви прокурором (за даних обставин), суд констатує, що позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати, а тому позов підлягає залишенню без розгляду на підставі пункту 1 частини 1 статті 81 ГПК України.

Вирішуючи питання сплаченого прокурором судового збору в розмірі 1600 грн за платіжним дорученням № 834 від 23.06.2017, суд зазначає, що згідно з пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається особі, яка його сплатила у разі залишення позовної заяви без розгляду (крім випадків, які в ньому зазначені, та які до даного спору не застосовуються), а тому ця сума підлягає поверненню її платнику - Прокуратурі Херсонської області.

На підставі викладеного та керуючись статтями 81, 86 ГПК України,

у х в а л и в:

1.Позовну заяву залишити без розгляду.

2.Повернути Прокуратурі Херсонської області 1600 грн судового збору, сплаченого платіжним дорученням № 834 від 23.06.2017.

Суддя М.К. Закурін