УХВАЛА

27.07.2017Справа № 910/9881/17
За позовом Регіонального відділення Фонду Державного майна України по м. Києву

до товариства з обмеженою відповідальністю "Аргамак"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю "Рент Дим Компани"

про розірвання договору купівлі-продажу та зобов'язання повернути майно

Суддя Головатюк Л.Д.

Представники :

Від позивача не з"явився

Від відповідача не з"явився

Від третьої особи Гуртов О.О.(дов. від 10.07.2017)

ОБСТАВИНИ СПРАВИ :

Регіональне відділення Фонду Державного майна України по м. Києву звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Аргамак" про розірвання договору купівлі-продажу та зобов'язання повернути майно.

Ухвалами господарського суду міста Києва від 23.06.2017 порушено провадження у справі №910/9881/17, призначено до розгляду на 11.07.2017 та відстрочено сплату судового збору за подачу позовної заяви до прийняття рішення по даній справі.

Крім того, ухвалою суду від 23.06.2017 у справі №910/9881/17 зобов'язано позивача подати суду:

- оригінали і належним чином засвідчені копії установчих документів, на підставі яких діє позивач (установчий договір, статут, положення, свідоцтво про державну реєстрацію, тощо), довідки з органу статистики про знаходження позивача в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України, довідки про найменування і номери відкритих у банківських установах або органах Державного казначейства України рахунків позивача;

- власне письмове підтвердження того, що у провадженні господарських судів України або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує господарський спір, немає справи зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет із тих же підстав або немає рішення цих органів з такого спору;

- всі оригінали доданих до позовної заяви документів або письмові пояснення з зазначенням поважних причин їх відсутності.

11.07.2017 через відділ діловодства суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Рент Дим Компани" про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Сторони в судове засідання 11.07.2017 представників не направили, витребувані судом докази не подали, про причини неявки суду не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

В судовому засіданні було розглянуто заяву ТОВ "Рент Дим Компани" про вступ у справу третьою особою.

Ухвалою суду від 11.07.2017 залучено до участі у справі №910/9881/17 третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю "Рент Дим Компани"(03083, м.Київ, вул. Червонопрапорна, буд. 28-А, ).

Відкладено розгляд справи на 27.07.2017, зобов'язано сторони вчинити певні дії, покладені на них ухвалою господарського суду м. Києва від 23.06.2017 та зобов"язано позивача відповідно до вимог ст.ст 27,56,57 ГПК України надіслати залученій третій особі копію позовної заяви та доданих до неї документів, а докази надіслання надати суду.

Сторони в судове засідання 27.07.2017 представників ВДРУГЕ не направили, витребувані судом докази не подали, про причини неявки суду не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

В судове засідання 27.07.2017 прибув представник третьої особи та дав пояснення по справі.

Судом встановлено, що позивач не виконав вимог ухвал суду від 23.06.2017 та від 11.07.2017 в частині надання суду витребуваних доказів та направлення уповноваженого представника в судове засідання.

Місцезнаходження позивача за адресою, на яку було відправлено ухвали суду, підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України.

Позивач про час та місце судових засідань був повідомлений належним чином, що підтверджується відмітками на звороті ухвал суду та повідомленнями про вручення поштового відправлення № 01 0, яке отримане уповноваженими представником 05.07.2017 та № 01 9, яке отримане уповноваженими представником 19.07.2017.

Відповідно до абзацу 3 п. 3.9.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" у разі якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), і не повернуто підприємством зв'язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач повідомлений про час та місце судового розгляду належним чином.

Відповідно до п. 5 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України господарський суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані господарським судом матеріали, необхідні для вирішення спору, або представник позивача не з'явився на виклик у засідання господарського суду і його нез'явлення перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 2.3. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" якщо стороною (або іншим учасником судового процесу) у вирішенні спору не подано суду в обґрунтування її вимог або заперечень належні і допустимі докази, в тому числі на вимогу суду, або якщо в разі неможливості самостійно надати докази нею не подавалося клопотання про витребування їх судом (частина перша статті 38 ГПК), то розгляд справи господарським судом може здійснюватися виключно за наявними у справі доказами, і в такому разі у суду вищої інстанції відсутні підстави для скасування судового рішення з мотивів неповного з'ясування місцевим господарським судом обставин справи; крім того, неподання позивачем витребуваних господарським судом матеріалів, необхідних для вирішення спору, тягне за собою правові наслідки у вигляді залишення позову без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 81 ГПК.

Відповідно до п. 3.9.3. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" у разі нез'явлення без поважних причин або без повідомлення причин в засідання господарського суду представника позивача, якщо його присутність було визнано обов'язковою, суддя вправі притягти позивача до відповідальності, встановленої пунктом 5 статті 83 ГПК, або залишити позов без розгляду (пункт 5 частини першої статті 81 ГПК), або вжити обох цих заходів одночасно, а також винести окрему ухвалу, як це передбачено частиною першою статті 90 ГПК.

Згідно п. 3.13. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" у разі неподання учасником судового процесу з неповажних причин або без повідомлення причин матеріалів та інших доказів, витребуваних господарським судом, останній може здійснити розгляд справи за наявними в ній матеріалами та доказами або, з огляду на обставини конкретної справи, залишити позов без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 81 ГПК.

Відповідно до ст. 22 Господарського процесуального кодексу України сторони зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин справи.

Водночас частиною першою статті 33 Господарського процесуального кодексу України передбачено обов'язок доказування кожною стороною тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а статті 38 і 65 названого Кодексу уповноважують господарський суд в разі недостатності доказів витребувати їх, у тому числі в порядку підготовки справи до розгляду.

Суд наголошує, що Пленумом Вищого господарського суду України у постанові від 26.12.2011 № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" надано такі роз'яснення. Згідно з частиною другою статті 43 ГПК та статтею 33 ГПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Якщо подані сторонами та іншими учасниками судового процесу докази є недостатніми, господарський суд може за їх клопотанням чи за власною ініціативою витребувати в порядку підготовки справи до розгляду необхідні для цього письмові і речові докази, інші матеріали (пункти 3, 4, 6, 8 і 11 статті 65 ГПК), притому не лише від учасників судового процесу, а й від інших підприємств, установ, організацій, державних органів. У разі неможливості самостійно подати необхідні для розгляду справи докази сторона, прокурор, третя особа вправі звернутися до господарського суду, в тому числі й апеляційної інстанції, з клопотанням про витребування доказів; при цьому обґрунтування такої неможливості покладається на особу, що заявляє відповідне клопотання (п. 2.1). Якщо стороною (або іншим учасником судового процесу) у вирішенні спору не подано суду в обґрунтування її вимог або заперечень належні і допустимі докази, в тому числі на вимогу суду, або якщо в разі неможливості самостійно надати докази нею не подавалося клопотання про витребування їх судом (частина перша статті 38 ГПК), то розгляд справи господарським судом може здійснюватися виключно за наявними у справі доказами, і в такому разі у суду вищої інстанції відсутні підстави для скасування судового рішення з мотивів неповного з'ясування місцевим господарським судом обставин справи; крім того, неподання позивачем витребуваних господарським судом матеріалів, необхідних для вирішення спору, тягне за собою правові наслідки у вигляді залишення позову без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 81 ГПК (п. 2.3, п. 3.13).

Отже, дослідивши матеріали даної справи та враховуючи викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення позову у даній справі без розгляду в порядку, передбаченому п. 5 ч. 1 ст. 81 ГПК України, з огляду на таке.

Після призначення справи до розгляду, позивач жодного разу не з'явився в судові засідання, не подав пояснень по суті справи та не подав витребувані докази.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 54 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують позов; законодавство, на підставі якого подається позов.

Згідно з положеннями ст. 36 ГПК України письмовими доказами є документи і матеріали, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору; письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії; оригінали документів подаються, коли обставини справи відповідно до законодавства мають бути засвідчені тільки такими документами, а також в інших випадках на вимогу господарського суду.

Виходячи з приписів наведених вище норм процесуального права, позивач був зобов'язаний викласти у позові ті обставини, на яких ґрунтується його вимога, підтвердити їх документально та обґрунтувати відповідними нормами матеріального права.

Таким чином, підсумовуючи сукупність наведених вище обставин і норм права, суд залишає позов без розгляду в порядку, передбаченому п. 5 частини першої ст. 81 ГПК України, оскільки ненадання позивачем суду пояснень по суті спору, доказів на підтвердження обставин справи та нормативно-правового обґрунтування перешкоджає всебічно та об'єктивно встановити обставини справи, повно дослідити обґрунтованість позовних вимог у справі, прийняти правильне та обґрунтоване рішення в межах встановлених процесуальних строків.

Водночас суд вважає за необхідне зазначити, що згідно з ч. 4 ст. 81 ГПК України після усунення обставин, що зумовили залишення позову без розгляду, позивач має право знову звернутися з ним до господарського суду в загальному порядку.

Крім того, ухвалою господарського суду міста Києва від 23.06.2017 відстрочено позивачу сплату судового збору за подачу позовної заяви до прийняття рішення по даній справі.

Відповідно до п. 3.3. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21 лютого 2013 року N 7 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» - якщо строк (строки), на який (які) судом було відстрочено або розстрочено сплату судового збору, закінчився, а таку сплату не здійснено, господарський суд з урахуванням конкретних обставин справи може своєю ухвалою продовжити цей строк (але не довше ніж до прийняття судового рішення по суті справи), або звільнити сторону від сплати судового збору, або стягнути несплачену суму судового збору у прийнятті судового рішення.

Згідно п.п. 2 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру розмір судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" станом на 01.01.2017 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 600 грн.

Згідно з ч. 2 п. 2.22. постанови Пленуму Вищого господарського суду України, від 21.02.2013 р. № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України", якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) повертається господарським судом з підстав, передбачених ГПК, а саме: статтею 435, пунктом 4 частини першої статті 63, пунктом 3 частини першої статті 97, пунктом 4 частини першої статті 1113, частиною другою і пунктом 1 частини четвертої статті 11120, пунктом 3 частини шостої статті 113, частиною п'ятою статті 1222, частиною п'ятою статті 1228. При цьому якщо таке повернення здійснюється у зв'язку з недодержанням заявником вимог закону щодо порядку та/або розміру сплати судового збору (сплата його не до спеціального фонду Державного бюджету України або в меншому розмірі, ніж необхідно), то у відповідній ухвалі господарського суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Позивачем в позовній заяві заявлено дві немайнові вимоги, отже належна до сплати сума судового збору становить 3200,00 грн.

Статтею 1 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір це - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Частиною першою статті 7 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі:

1) зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом;

2) повернення заяви або скарги;

3) відмови у відкритті провадження у справі;

4) залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям позивача або за його клопотанням);

5) закриття провадження у справі.

Оскільки позовну заяву залишено без розгляду з вини позивача, суд вважає, що не сплачений позивачем за розгляд позовної заяви судовий збір підлягає стягненню з позивача.

Відповідно до п. 4.12 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України N 18 від 26 грудня 2011 року "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" у вирішенні питань розподілу судових витрат необхідно мати на увазі, що за змістом пунктів 4 і 5 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір" припинення провадження у справі і залишення позову без розгляду тягнуть за собою повернення сплачених сум судового збору (за винятком випадку, коли позов залишено без розгляду в зв'язку з повторною неявкою представника позивача на виклик у засідання господарського суду, якщо таке нез'явлення перешкоджало вирішенню спору).

У зв'язку з наведеним, оскільки позивач безпідставно не являвся на виклик в судові засідання 11.07.2017 та 27.07.2017 та не подав витребувані докази, то це є підставою для стягнення з позивача не сплаченого ним при зверненні до суду з даною позовною заявою судового збору у встановленому законом розмірі - 3200,00 грн.

Отже, керуючись п. 5 ч. 1 ст. 81, ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, Законом України "Про судовий збір", Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Позов Регіонального відділення Фонду Державного майна України по м. Києву до товариства з обмеженою відповідальністю "Аргамак", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю "Рент Дим Компани", про розірвання договору купівлі-продажу та зобов'язання повернути майно - залишити без розгляду.

2. Стягнути з Регіонального відділення Фонду Державного майна України по м. Києву(01032, м. Київ, бул. Т.Шевченка, 50-Г, ) в дохід державного бюджету України судовий збір в розмірі 3 200(три тисячі двісті) грн. 00 коп.

3. Ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її винесення.

5. Копію ухвали розіслати сторонам.

Суддя Головатюк Л.Д.