КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" липня 2017 р. Справа№ 910/23070/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Михальської Ю.Б.

суддів: Отрюха Б.В.

Тищенко А.І.

За участю представників:

від позивача: Нор А.Г. - за дов.

від відповідача: Жовтун О.В. - за дов.

розглянувши апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Київенерго»

на рішення Господарського суду міста Києва від 23.02.2017

у справі №910/23070/16 (суддя Пінчук В.І.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрус-Інвестбуд»

до Публічного акціонерного товариства «Київенерго»

про скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення №31519 від 18.03.2015, оформленого протоколом №2849 від 08.12.2016

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Петрус-Інвестбуд» (далі, позивач або ТОВ«Петрус-Інвестбуд») звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (далі, відповідач або ПАТ «Київенерго») про скасування рішення комісії Публічного акціонерного товариства «Київенерго» в особі структурного відокремленого підрозділу «Київські електричні мережі» по розгляду акту про порушення №31519 від 18.03.2015, оформленого протоколом №2849 від 08.12.2016.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що вказані в Акті про порушення №31519 від 18.03.2015 висновки про самовільну заміну позивачем трансформаторів струму або втручання в їх технічні характеристики є лише припущенням відповідача, які не підтверджуються жодними належними доказами. Акт про порушення №31519 від 18.03.2015 складений, на думку позивача, з порушенням вимог пункту 6.41. Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 №28, а тому не може бути належним та допустимим доказом, що підтверджує факт порушення позивачем зазначених в ньому законодавчих норм, та, відповідно, не може бути покладений в основу оскарженого рішення про нарахування вартості недоврахованої електричної енергії, оформленого протоколом №2849 від 08.12.2016.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 23.02.2017 у справі №910/23070/16 позов задоволено у повному обсязі.

Скасовано рішення комісії Публічного акціонерного товариства «Київенерго» в особі структурного відокремленого підрозділу «Київські електричні мережі» по розгляду акту про порушення №31519 від 18.03.2015, оформленого протоколом №2849 від 08.12.2016.

Присуджено до стягнення з Публічного акціонерного товариства «Київенерго» в особі структурного відокремленого підрозділу «Київські електричні мережі» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрус - Інвестбуд» судовий збір в розмірі 1378 грн. 00 коп.

Вирішено повернути Товариству з обмеженою відповідальністю «Петрус - Інвестбуд» з державного бюджету зайво сплачений судовий збір в розмірі 8 018 ( вісім тисяч вісімнадцять ) грн. 38 коп. (платіжне доручення № 5138 від 14.12.2016).

Рішення суду мотивоване тим, що Акт про порушення №31519 від 18.03.2015 не містить жодних даних про порушення цілісності пломб і пломбувального матеріалу, про пошкодження або відсутність пломб, про пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), про явні ознаки втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів або про вчинення позивачем інших дій, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, наявність яких відповідно до пункту 6.40. Правил користування електричною енергією є підставою для застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 04.05.2006 №562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656.

Не погодившись з прийнятим рішенням, ПАТ «Київенерго» звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 23.02.2017 у справі №910/23070/16 скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Як стверджує відповідач, Акт про порушення №31519 від 18.03.2015 складено правомірно, у відповідності з вимогами Правил користування електричною енергією.

Скаржник наголошує на тому, що позивачем були встановлені трансформатори №№67997, 68266, 66658, технічні характеристики яких (коефіцієнти трансформації струму, зазначені на бірках) не відповідали їх фактичним характеристикам, що підтверджується довідками №29/15/1166, №29-15/1164, №29-15/1165 ДП «Укрметртестстандарт», а тому факт порушення позивачем Правил користування електричною енергією, а саме, недоврахування електричної енергії, є підтвердженим. Наявність на трансформаторах струму непошкоджених пломб не спростовує, на думку відповідача, факт втручання позивача у їх роботу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Київенерго» було передано на розгляд колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Михальська Ю.Б., судді: Отрюх Б.В., Тищенко А.І.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 23.03.2017 апеляційну скаргу прийнято до провадження та розгляд справи призначено на 18.04.2017.

06.04.2017 представник позивача подав через відділ документального забезпечення Київського апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу, у якому просив залишити апеляційну скаргу відповідача без задоволення, а оскаржене рішення суду першої інстанції без змін. Як зазначає позивач, викладені в апеляційній скарзі твердження відповідача щодо самовільного втручання позивача в технічні характеристики трансформаторів струму є безпідставними та такими, що не підтверджені належними і допустимими доказами в розумінні статей 33-34 Господарського процесуального кодексу України, а в діях позивача відсутні інкриміновані йому порушення вимог статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», пунктів 3.34., 6.40., 10.2. Правил користування електричною енергією.

Під час розгляду справи склад суду змінювався.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 29.06.2017 апеляційну скаргу відповідача було знову прийнято до провадження у складі колегії суддів Київського апеляційного господарського суду: головуючий суддя Михальська Ю.Б., судді: Отрюх Б.В., Тищенко А.І.

Заслухавши у судовому засіданні 29.06.2017 пояснення представників сторін, судом було оголошено перерву в судовому засіданні до 20.07.2017.

20.07.2017 у судовому засіданні було оголошено перерву до 27.07.2017.

Представник позивача у судових засіданнях просив суд у задоволенні апеляційної скарги відповідача відмовити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Представник відповідача у судових засіданнях просив суд задовольнити апеляційну скаргу, рішення суду скасувати та постановити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, заслухавши пояснення представників сторін, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскарженого рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга відповідача не підлягає задоволенню, а оскаржене рішення місцевого господарського суду не підлягає зміні або скасуванню з наступних підстав.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно технічних документів та договору про постачання енергії.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії) регулюються, зокрема, Правилами користування електричною енергією, затвердженими Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 №28 (із відповідними змінами та доповненнями) (далі, ПКЕЕ).

Згідно пункту 5.1. ПКЕЕ договір на постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін.

Як підтверджується матеріалами справи, 18.11.2009 між позивачем та Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго», правонаступником якої є відповідач, був укладений Договір про постачання електричної енергії №31391, згідно якого його сторони визначили взаємні права та обов'язки щодо постачання і споживання електричної енергії, а також відповідальність за їх порушення, що відповідає вимогам статті 26 Закону України «Про електроенергетику», статті 275 Господарського кодексу України, відповідно до приписів яких споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником, споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією, згідно із законодавством України.

Згідно умов Договору сторони погодили, що при його виконанні, а також вирішенні всіх питань, що обумовлені договором, сторони зобов'язуються керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

Відповідно до пункту 3.33. ПКЕЕ електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку. Технічна перевірка здійснюється електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на три роки. Роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача, а в разі, якщо споживач купує електричну енергію у постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом - додатково в присутності представників постачальника за нерегульованим тарифом, та оформляються актом про проведені роботи із зазначенням в акті прізвища уповноваженого представника електропередавальної організації, який проводив роботи, та номера його службового посвідчення, підстави проведення технічної перевірки або контрольного огляду засобу обліку та детального опису результатів обстеження.

18.03.2015 представниками відповідача здійснено технічну перевірку засобів обліку електричної енергії ТОВ «Петрус-Інвестбуд» за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 51/53.

При перевірці було встановлено порушення споживачем статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та пунктів 3.34., 6.40., 10.2. ПКЕЕ, а саме: самовільно замінені трансформатори струму або їх технічні характеристики, а саме коефіцієнт трансформації, внаслідок чого спожита електрична енергія недораховується.

За виявленим позивачем фактом порушення ПКЕЕ був складений Акт про порушення №31519 від 18.03.2015 (том 1, а.с. 11-12).

08.12.2016 відбулося засідання комісії по розгляду Акту про порушення №31519 від 18.03.2015, яке було оформлене Протоколом №2849 від 08.12.2016, на якому було прийнято рішення про нарахування споживачу згідно з пунктом 2.5. та за формулою пункту 2.4. Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, у розмірі 626 425,07 грн. за період з 19.03.2012 по 19.03.2015.

Звертаючись до суду із даним позовом, позивач зазначив, що вказані в Акті про порушення №31519 від 18.03.2015 висновки про самовільну заміну позивачем трансформаторів струму або втручання в їх технічні характеристики є безпідставними та не підтверджуються жодними належними доказами, а сам Акт про порушення №31519 від 18.03.2015, на підставі якого здійснено нарахування вартості недорахованої електричної енергії згідно протоколу №2849 від 08.12.2016, був складений з порушенням Правил користування електричною енергією.

Колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

Згідно підпункту 15 пункту 8.1. ПКЕЕ постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів.

Пунктом 6.41. ПКЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень ПКЕЕ або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень ПКЕЕ.

Як уже зазначалося, за результатами перевірки на дотримання ПКЕЕ за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 51/53 відповідачем було встановлено порушення споживачем пунктів 3.34., 6.40., 10.2. ПКЕЕ, а саме: самовільно замінені трансформатори струму або їх технічні характеристики, а саме коефіцієнт трансформації, внаслідок чого спожита електрична енергія недораховується, про що позивачем складено Акт про порушення ПКЕЕ №К028241 від 15.07.2014 (далі, Акт).

За змістом пункту 3.34. ПКЕЕ будь-які роботи, пов'язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом.

Пунктом 10.2. ПКЕЕ визначені обов'язки споживача електричної енергії, серед яких, зокрема, обов'язки користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку; додержуватись вимог нормативно-технічних документів та умов договорів; забезпечити безперешкодний доступ постачальника електричної енергії та/або електропередавальної організації до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об'єктах споживача для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку; забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, тощо.

Згідно пункту 6.40. ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656 (далі, Методика).

Зазначена Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в установленому Методикою порядку, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення порушень, передбачених пунктом 2.1. Методики.

Розділом 4 Методики встановлено вимоги до складання акта про порушення споживачем ПКЕЕ, відповідно до яких Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3 Методики. В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

Вимоги щодо оформлення акту порушення споживачем ПКЕЕ встановлені також пунктом 6.41. ПКЕЕ, згідно якого в акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Згідно пункту 6.42. ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Тобто, підставою для нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії є складений уповноваженими на те особами та належно оформлений у відповідності з вимогами пункту 6.41. ПКЕЕ та вимогами пункту 4 Методики акт про порушення. Саме належно оформлений акт є підтвердженням вчинення споживачем порушення ПКЕЕ.

Дослідивши Акт про порушення ПКЕЕ №31519 від 18.03.2015, колегія суддів встановила наступне.

Вищезазначений Акт був складений та підписаний представниками постачальника та у присутності представника споживача ОСОБА_8, яка є бухгалтером позивача та не є особою, відповідальною за енергогосподарство або уповноваженим представником позивача з питань використання електричної енергії під час проведення перевірок стану засобів обліку. Такими особами, крім безпосередньо директора позивача ОСОБА_9, були працівники позивача, а саме: визначений у Додатку №1 до Договору №31391 від 18.11.2009 відповідальний за енергогосподарство ОСОБА_10, а також інженер ОСОБА_11 та відповідальний за електрогосподарство представник ОСОБА_12, підписи яких містяться в актах про опломбування засобів обліку електричної енергії споживача, наявних у матеріалах справи.

Отже, Акт №31519 від 18.03.2015 зі сторони позивача був підписаний неуповноваженою особою.

Згідно пункту 4.7. Методики в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

Акт про порушення №31519 від 18.03.2015 суперечить вимогам пункту 4.7. Методики, оскільки по лівому краю містить незрозумілі дописки про начебто порушення позивачем вимог статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», пунктів 3.3., 3.31., 6.40., 10.2. Правил користування електричною енергією в частині невідповідності пломб, якими були опломбовані трансформатори струму, вимогам Держспоживстандарту, в той час як додаток до вказаного акту такої інформації не містить.

Щодо змісту виявленого відповідачем порушення ПКЕЕ, яке, на його думку, полягало у самовільній заміні трансформаторів струму або їх технічних характеристик, а саме коефіцієнтів трансформації, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно наявного у матеріалах справи Акту №433/30 про опломбування засобів обліку електричної енергії від 03.08.2011 відповідачем в місці встановлення засобів обліку у всіх колах обліку електричної енергії були встановлені пломби енергопостачальника, в тому числі опломбований лічильник електричної енергії типу Н1К 2303 АРК1 (заводський номер 0037455) в місці клемної кришки пломбою №70362159 та в місці кожуха лічильника пломбою №70254715, болти напруги і трансформатори струму опломбовані пломбами №6075713, №6604064, №6604065, №6604066.

Як вбачається із змісту акта №331 технічної перевірки засобів обліку електричної енергії від 18.03.2015, на момент здійснення технічної перевірки та складення Акту про порушення ПКЕЕ ввідний кабель закритий (пункт 1.1.), зауваження до ввідного кабелю відсутні (пункт 1.3.), електролічильник встановлений в шафі обліку, оглядове скло ціле, закрите, шафа опломбована, розрахункові прилади обліку, шафа не мають зовнішніх пошкоджень корпусів та інших елементів, ланцюги обліку, силовий кабель не мають пошкоджень ізоляції, скруток (пункти, 5, 7), зміни у схемі ввімкнення засобів обліку відсутні (пункт 12).

Крім того, у вказаному акті зазначено, що на момент його складання пломби №6075713, №6604064, №6604065, №6604066, якими раніше були опломбовані трансформатори струму та болти напруги, не знімалися, номери пломб, які були встановлені раніше у всіх колах обліку електричної енергії, відповідають даним номерів пломб, зазначених в акті №433/30 опломбування засобів обліку електричної енергії від 03.08.2011, встановлені пломби і пломбувальний матеріал не мають механічних пошкоджень і мають чіткий відбиток клейма, індикатори дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, електромагнітних полів високої частоти в стані, що свідчить про відсутність впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів на засіб обліку.

Факт цілісності встановлених відповідачем на зазначеному об'єкті позивача пломб та їх відповідність пломбам Держспоживстандарту, зазначених в акті №433/30 опломбування засобів обліку електричної енергії від 03.08.2011, підтверджується також актом про порушення №31519 від 18.03.2015 (пункт 2) та актом №336 про пломбування засобів обліку в електроустановках СВП «Київські електричні мережі» від 19.03.2015, що свідчить про неможливість доступу позивача до трансформаторів струму, їх самовільної заміни позивачем або втручання в їх технічні характеристики, та, відповідно, виключає наявність в діях позивача порушень пункту 3.34. Правил користування електричною енергією, відповідно до яких будь-які роботи, пов'язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом.

Посилання скаржника на ту обставину, що фактичні технічні характеристики встановлених споживачем трансформаторів струму могли не відповідати їх номінальному значенню ще під час їх встановлення та першого пломбування ґрунтуються виключно на припущеннях відповідача та не підтверджуються жодними належними та допустимими доказами.

У свою чергу, вищезазначеними обставинами справи підтверджується факт порушення відповідачем положень пунктів 3.33. ПКЕЕ, відповідно до якого електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку та не рідше одного разу на три роки здійснювати його технічну перевірку.

Так, попередня перевірка розрахункових засобів обліку електричної енергії, встановлених на об'єкті за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, буд. 51/53, була здійснена відповідачем ще 03.08.2011, що підтверджується вищевказаним Актом №433/30 від 03.08.2011, наступна ж перевірка засобів обліку електричної енергії позивача була здійснена відповідачем лише 18.03.2015, що підтверджується вищевказаними Актом №331 технічної перевірки засобів обліку електричної енергії та Актом №331 про пломбування засобів обліку в електроустановках СВП «Київські електричні мережі», тобто, в строк понад три роки від дати попередньої технічної повірки, що суперечить вимогами пункту 3.33. ПКЕЕ.

Також, суд апеляційної інстанції, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, зазначає наступне.

Згідно листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 21.10.2013 року №7312/26/47-13, факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

Відповідно до пункту 3.30. ПКЕЕ експертиза засобу обліку в частині дослідження його відповідності нормованим метрологічним характеристикам та умовам експлуатації здійснюється у присутності уповноважених представників власника засобу обліку або організації, яка відповідає за його збереження, постачальника електричної енергії, електропередавальної організації, представника територіального органу, уповноваженого центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання на проведення державних приймальних і контрольних випробувань і повірки засобів вимірювальної техніки та на проведення атестації методик виконання вимірювань, що використовуються у сфері та/або поза сферою поширення державного метрологічного нагляду.

Як зазначає позивач та підтверджується матеріалами справи, після здійснення заміни трансформаторів струму, представниками відповідача було повідомлено позивача про направлення їх на експертизу до лабораторії Центру електрообліку ПАТ «Київенерго», який розташований по вул. Залізничне шосе, 13 в м. Києві, проведення якої було призначено на 25.03.2015 на 10 год. 00 хв., що підтверджується Актом-повідомленням №336/1 про направлення на експертизу лічильника електроенергії від 19.03.2015.

Проте, у вищезазначені час і дату експертиза трансформаторів струму в частині дослідження їх відповідності нормованим метрологічним характеристикам та умовам експлуатації у присутності представника позивача проведена не була.

У свою чергу, позивач жодним чином не був повідомлений про час і дату проведення наступного експертного дослідження, що позбавило останнього передбаченого пунктом 3.30. Правил користування електричною енергією права, як споживача електричної енергії, особисто брати участь в проведенні відповідного експертного дослідження, оскільки тим самим забезпечується захист прав споживача, який може викласти свої зауваження, надати пояснення, не погодитись з виявленим фактом пошкодження пломби чи засобу обліку під час проведення відповідної експертизи.

Доказів на спростування зазначеного відповідачем суду не надано.

Разом з тим, наявні в матеріалах справи Довідки ДП «Укрметртестстандарт» №29-15/1164, №29-15/1165, №29-15/1166 від 27.07.2015 про непридатність засобів вимірювальної техніки (трансформаторів №№68266, 67997, 66658), на які посилається відповідач в обґрунтування своїх заперечень на позовну заяву, не містять досліджень і висновків щодо умов експлуатації трансформаторів струму, зокрема, підтвердження способу втручання в їх технічні характеристики, за допомогою яких засобів чи технічних пристроїв це відбулося, як це вплинуло на їх роботу та роботу засобів обліку, доведення чого, з огляду на характер інкримінованих позивачу порушень, є обов'язковим і визначальним.

Відповідно до приписів статті 32 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких грунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Згідно статей 33, 34 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів прийшла до висновку, що у матеріалах справи відсутні жодні належні та допустимі докази, які б свідчили про самовільне втручання позивача в технічні характеристики трансформаторів струму шляхом їх пошкодження чи порушення цілісності пломб і пломбувального матеріалу, шляхом дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, шляхом здійснення зміни у схемі ввімкнення засобів обліку за допомогою використання фазозсувного трансформатора тощо, тобто, доказів вчинення саме позивачем таких порушень ПКЕЕ, наявність яких згідно з вищезазначеною Методикою є обов'язковою умовою для здійснення на її підставі розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Акт про порушення №31519 від 18.03.2015, який є підставою для нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, та на підставі якого комісією Публічного акціонерного товариства «Київенерго» в особі структурного відокремленого підрозділу «Київські електричні мережі» прийнято рішення, оформлене протоколом №2849 від 08.12.2016, не містить жодних даних про порушення цілісності пломб і пломбувального матеріалу, про пошкодження або відсутність пломб, про пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), про явні ознаки втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів або про вчинення позивачем інших дій, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, наявність яких відповідно до пункту 6.40. Правил користування електричною енергією є підставою для застосування Методики. Зазначений акт складений з порушенням вимог пункту 6.41. Правил користування електричною енергією та пункту 4.7. Методики.

Враховуючи вищевикладене, Господарський суд міста Києва, повно і об'єктивно з'ясувавши всі обставини справи, ґрунтуючись на вимогах чинного законодавства України, зробив правильний висновок про відсутність у діях позивача інкримінованих йому порушень законодавства про електроенергетику, про недоведеність відповідачем належними та допустимими доказами факту самовільної заміни або втручання позивача в технічні характеристики трансформаторів струму, та, відповідно, про безпідставність і незаконність рішення по розгляду акта про порушення №31519 від 18.03.2015, оформленого протоколом №2849 від 08.12.2016.

Колегія суддів не приймає до уваги доводи апеляційної скарги відповідача, оскільки останні не спростовують висновків суду першої інстанції. Апелянтом не надано суду доказів, які б свідчили про необґрунтованість позовних вимог, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не можуть бути підставою для скасування рішення місцевого господарського суду.

Згідно частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає рішення суду у даній справі обґрунтованим та таким, що відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи, підстав для його скасування чи зміни не вбачається. Апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства «Київенерго» є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 99, 101, 102, 103, 105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Київенерго» на рішення Господарського суду міста Києва від 23.02.2017 у справі №910/23070/16 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду міста Києва від 23.02.2017 у справі №910/23070/16 залишити без змін.

Матеріали справи №910/23070/16 повернути Господарському суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку.

Головуючий суддя Ю.Б. Михальська

Судді Б.В. Отрюх

А.І. Тищенко