УХВАЛА

26.07.2017Справа № 910/21194/15

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Акме-Євросервіс"

до Приватного акціонерного товариства "Укратоменергобуд"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову на стороні позивача

Генеральна прокуратура України

про стягнення заборгованості 25 789 893,52 грн.

Суддя Пукшин Л.Г.

Представники:

від позивача Зінкевич О.Е. - представник за довіреністю б/н від 25.11.15

Клєстов В.В. - представник за довіреністю б/н від 25.11.15

Тарнавський В.Б. - представник за довіреністю б/н від 25.11.15

Ізвєков В.В. - представник за довіреністю б/н від 25.11.15

від відповідача Голуб Л.І. - представник за довіреністю № 650 від 26.12.16

Шевчук О.М. - представник за довіреністю № 213 від 06.06.17

Мазурок І.В. - представник за довіреністю № 651 від 26.12.16

від третьої особи не з'явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Акме-Євросервіс" звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Приватного акціонерного товариства "Укратоменергобуд" про стягнення заборгованості за договором субпідряду №11/09-132СП від 14.09.2011 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.08.2015 порушено провадження у справі, залучено до участі у справі в якості третьої особи Генеральну прокуратуру України та призначено розгляд справи у відкритому судовому засіданні на 10.09.2015 року.

За наслідками розгляду справи 10.09.2015, суд відмовив позивачу у задоволенні заяви про забезпечення позову від 03.09.2015 та відклав розгляд справи на 24.09.2015, про що виніс відповідну ухвалу.

23.09.2015 через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.09.2015 суд відклав розгляд справи на 08.10.2015 року.

За наслідками розгляду справи 08.10.2015, суд відмовив у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів, задовольнив заяву про збільшення розміру позовних вимог, продовжив строк розгляду спору на п'ятнадцять днів за відповідним клопотанням сторін та відклав розгляд справи на 22.10.2015, про що виніс відповідну ухвалу.

Під час судового засідання 22.10.2015 суд розглянув та задовольнив заяву позивача від 22.10.2015 про збільшення розміру позовних вимог, відмовив у задоволенні заяви позивача про визнання явки представника третьої особи до судового засідання обов'язковою та, заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши подані до суду докази, дійшов висновку, що існує потреба у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 22.10.2016 у даній справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз та зупинено провадження у справі.

25.05.2017 через загальний відділ діловодства господарського суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшли матеріали справи № 910/21194/15 разом з висновком судової будівельно-технічної експертизи № 21837/21838/15-42 від 22.05.2017.

Відповідно до вимог ст. 2-1 ГПК України на підставі розпорядження керівника апарату суду № 05-23/1682 від 25.05.2017 справу № 910/21194/15 направлено на повторний автоматичний розподіл та передано для подальшого розгляду судді Пукшин Л.Г.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 29.05.17 прийнято справу № 910/21194/15 до свого провадження, поновлено провадження у справі та призначене розгляд справи на 21.06.2017.

20.06.17 через відділ діловодства суду надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи, оскільки представник позивача прийматиме участь в судовому засіданні в Шевченківському районному суді м. Києва .

21.06.17 через відділ діловодства суду надійшли додаткові пояснення відповідача з урахуванням висновку судової будівельно-технічної експертизи, в яких останній зазначає, що відповідач не погоджується із вказаним твердженням експерта щодо не надання повного розрахунку Договірної ціни до договору № 11/09-132СП та відсутності можливості встановити загальний перелік робіт, обсяги та вартості будівельних робіт. Відповідач зазначає, що в матеріалах справи міститься договір субпідряду № 11/09-132СП від 14.09.2011р. з додатками та додатковими угодами до нього.

Крім того, відповідач заперечує щодо відповіді експерта на друге поставлене питання, а саме щодо відсутності документів та можливості встановити повний перелік та об'єм фактично виконаних робіт позивачем в період з 02.01.2013р. по 17.06.2013р. на об'єкті. Проте, відповідач заперечує та зазначає, що виконання будівельно-монтажних робіт субпідрядниками та Генпідрядниками було закінчено 28.12.2012р., а тому твердження позивача про виконання ним робіт на об'єкті в 2013р. суперечить декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Таким чином, відповідач вважає, що висновок судово-будівельної технічної експертизи не містить докладний опис проведених досліджень, а тому висновки не містять обґрунтовані відповіді на поставлені питання.

У судове засідання, призначене 26.07.2017, з'явилися представники позивача, які надали суду клопотання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти Приватного акціонерного товариства "Укратоменергобуд", розміщені на банківських рахунках, в межах суми позову та сплаченого судового збору, у розмірі 31 544 328, 83 грн. та шляхом накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно, що перебуває у власності Приватного акціонерного товариства "Укратоменергобуд", в межах суми позову та сплаченого судового збору, у розмірі 31 544 328, 83 грн.

Так, у заяві про забезпечення позову позивач зазначає, на даний час є підстави вважати, що майно або грошові кошти відповідача, можуть зникнути або зменшитись за кількістю на момент виконання рішення суду, що призведе до ускладнення або неможливості виконання рішення суду.

Крім того, позивач звертає увагу, що відповідач має значну кількість судових спорів про стягнення коштів з відповідача, що свідчить про систематичні порушення договірних відносин відповідачем, а також виконання рішення суду у даній справі може бути ускладнено.

У судове засідання з'явилися представники відповідача, які надали усні пояснення по суті заяви та заперечили щодо задоволення клопотання про забезпечення позову.

Представник третьої особи не забезпечив явку уповноваженого представника, про причини відсутності суд не повідомив, про дату та час проведення судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 696, з якого вбачається, що представник відповідача отримав ухвалу суду 29.06.2017р.

Розглянувши клопотання про вжиття заходів до забезпечення позову, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, суд прийшов до висновку про відмову в його задоволенні з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 66 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою сторони, прокурора чи його заступника, який подав позов, або з своєї ініціативи має право вжити передбачених статтею 67 цього Кодексу заходів до забезпечення позову. Забезпечення позову допускається в будь-якій стадії провадження у справі, якщо невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення господарського суду.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 33 ГПК, обов'язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред'явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Відповідно до ч. 3 п. 1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 16 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" у вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням:

розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

наявності зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову;

імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів;

запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов'язання після пред'явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов'язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

В заяві про забезпечення позову Товариство з обмеженою відповідальністю "Акме-Євросервіс" зазначає, що невжиття заходів щодо накладення арешту на рахунки, рухоме та нерухоме майно відповідача, може утруднити чи унеможливити виконання судового рішення, оскільки у відповідача наявна заборгованість у великому розмірі та значна кількість пред'явлених майнових вимог іншими суб'єктами господарювання.

Проте, судом встановлено, що заява про вжиття заходів до забезпечення позову не містить обґрунтованих доводів щодо реальних, існуючих обставин, які вказують на ймовірну складність або неможливість виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, так само як і не містить документального обґрунтування, наявності фактичних обставин, які свідчать про загрозу невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

В якості доказів пред'явлення значної кількості майнових вимог до відповідача, заявником надано суду ухвалу Господарського суду м. Києва про порушення провадження у справі № 910/21079/15 від 17.08.17р., відповідно до якої, порушено провадження у справі та розгляд справи призначено 10.09.15р.

Таким чином, припущення заявника про неможливість виконання прийнятого в подальшому судового рішення, в разі його задоволення, не підтверджується жодними належними та допустимими доказами, а тому заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Акме-Євросервіс" про вжиття заходів до забезпечення позову є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

26.07.17р. через загальний відділ діловодства суду надійшло клопотання про витребування додаткових доказів у відповідача, а саме оригінали документів на підтвердження викладених відповідачем обставин у наданих документів.

Згідно зі статтею 38 ГПК України сторона у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування господарським судом доказів.

Дослідивши клопотання позивача, суд вирішив витребувати у відповідача докази, в порядку ст. 38 ГПК України, вказані у клопотанні.

26.07.17р. через загальний відділ діловодства суду надійшли додаткові пояснення позивача, відповідно до яких позивач вважає, що наведені у відзиві мотиви відмови відповідача від підписання актів не є підставою для визнання актів недійсними та не звільняють його від обов'язку оплатити виконані роботи.

Крім того, позивач звертає увагу, що Експертним звітом щодо розгляду проектної документації проекту «Реконструкція з прибудовою адміністративного будинку Генеральної прокуратури України на вул. Різницькій, 13/15 у Печерському районі м. Києва» передбачено тривалість будівництва становить 32 місяці, а тому будівництво будівлі таких параметрів та складності мало тривати майже 3 роки.

Також, позивач стверджує, що надані відповідачем копії платіжних доручень не оформлені належним чином, не містять підписів працівників банку та відбитку штампу банку.

26.07.17р. через загальний відділ діловодства суду надійшли доповнення до пояснень, в яких відповідач зазначає, що позивачем надано супровідні листи про відмову замовника та генпідрядника узгоджувати вказані роботи та підтверджують, що роботи не виконані. Також, відповідач вказує, що акт на суму 14 913 488,67 грн. мають ознаки фальсифікування, не мають правового обґрунтування та технічного підтвердження їх виконання.

Представники позивача надали усні пояснення по суті спору, підтримали позовні вимоги у повному обсязі.

Представники відповідача заперечили щодо задоволення позовних вимог та надали усні пояснення по справі.

Представники позивача надали суду клопотання про продовження строку розгляду спору на 15 днів та відкладення розгляду справи.

Представники відповідача не заперечили щодо відкладення розгляду справи та продовження строку розгляду спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Господарського процесуального кодексу України спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви.

Згідно з ч. 3 ст. 69 Господарського процесуального кодексу України у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України господарський суд відкладає розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному судовому засіданні, зокрема, у разі нез'явлення в судове засідання представників сторін, неподання витребуваних доказів, необхідності витребування нових доказів.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України господарський суд відкладає розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному судовому засіданні, зокрема, у разі нез'явлення в судове засідання представників сторін, неподання витребуваних доказів, необхідності витребування нових доказів.

Враховуючи вказані обставини, суд, відповідно до ст. 69 Господарського процесуального кодексу України, вважає за доцільне задовольнити клопотання позивача про відкладення розгляду справи та продовжити процесуальний строк розгляду спору у справі №910/21194/15.

Керуючись ст.ст. 69, 77, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Продовжити строк розгляду спору у справі № 910/21194/15 на 15 днів.

2. Відкласти розгляд справи у судовому засіданні на 09.08.17 о 12:45 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-Б, зал № 22.

3. Викликати для участі у засідання повноважених представників сторін.

4. Запропонувати (повторно) третій особі надати додаткові пояснення по справі в обґрунтування своєї правової позиції з урахуванням висновку судової будівельно-технічної експертизи № 21837/21838/15-42 від 22.05.2017.

5. За відсутності витребуваних доказів надати суду обґрунтовані письмові пояснення з приводу неможливості їх надання.

6. Попередити сторони про передбачену п. 5 ст. 83 ГПК України відповідальність за невиконання вимог ухвали суду.

Витребувані даною ухвалою суду документи подати до суду завчасно у строк до 07.08.2017 з супровідним листом через канцелярію суду або надіслати поштою.

Суддя Л.Г. Пукшин