ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

25 липня 2017 року справа № 923/509/17

Господарський суд Херсонської області у складі судді Сулімовської М.Б., при секретарі Червоній Т.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю "КВАДРО ЦЕНТР", м.Київ

до відповідача: ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім "Восток-Н", м.Херсон

про стягнення 19460,33 грн. заборгованості

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_2 (НОМЕР_1, виданий Вишгородським РВ ГУ МВС України в Київській області 05.06.2007р.), представник, довіреність від 18.05.2017р.,

від відповідача: ОСОБА_3 (НОМЕР_2, виданий Комсомольським РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області 23.05.1997р.), представник, довіреність від 01.06.2017р.

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю "Квадро Центр", м.Київ звернувся до Господарського суду Херсонської області із позовом до відповідача ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім "Восток-Н", м.Херсон про стягнення 19460,33 грн. заборгованості.

Ухвалою суду від 02.06.2017р. порушено провадження у справі, розгляд справи призначено на 27.06.2017р.

Ухвалою суду від 27.06.2017р. розгляд справи відкладено на 13.07.2017р.

Ухвалою суду від 13.07.2017р. розгляд справи відкладено на 25.07.2017р.; зобов'язано сторони надати: позивача: розшифровки наданих послуг, визначених в актах №224 від 18.08.2016р. та №156 від 31.05.2016р.; докази отримання попередньої згоди відповідача щодо оплати додаткових витрат (п.4.3 договору); копії заявок та додатків до договору щодо погодження між сторонами умов та вартості організації спірного перевезення (п.п.2.1.1, 2.2 договору); відповідача: копії заявок та додатків до договору щодо погодження між сторонами умов та вартості організації спірного перевезення (п.п.2.1.1, 2.2 договору).

24.07.2017р. від позивача надійшло заперечення на відзив відповідача та додаткові пояснення по справі; клопотання про зменшення позовних вимог.

25.07.2017р. відповідачем подано доповнення до відзиву та додаткові матеріали.

В судове засідання представники сторін з'явились.

Представник позивача підтримав клопотання про зменшення позовних вимог, відповідно до якого просить стягнути з відповідача 16981,37 грн. заборгованості та 19,54 грн. 3% річних за період з 17.05.2017р. по 30.05.2017р.

Розглянувши клопотання позивача про зменшення позовних вимог та заслухавши представника, суд встановив наступне.

Відповідно до статті 22 ГПК України позивач вправі до прийняття рішення по справі збільшити розмір позовних вимог за умови дотримання встановленого порядку досудового врегулювання спору у випадках, передбачених статтею 5 цього Кодексу в цій частині, відмовитись від позову або зменшити розмір позовних вимог.

Пунктом 3.10 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" №18 від 26.12.2011р. зазначено, що передбачені частиною 4 статті 22 ГПК України права позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитись від позову можуть бути реалізовані до прийняття рішення судом першої інстанції. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Відповідно до частини 3 статті 55 ГПК України ціну позову вказує позивач. Отже, у разі прийняття судом зміни (в бік збільшення або зменшення) кількісних показників, у яких виражається позовна вимога, має місце нова ціна позову, виходячи з якої й вирішується спір.

За наведених обставин, суд приймає до розгляду клопотання позивача про зменшення позовних вимог та ухвалює про розгляд справи з урахуванням наведеного клопотання.

Таким чином ціна позову, з урахуванням зменшення розміру позовних вимог, становить 17000,91 грн., з яких 16981,37 грн. основного боргу та 19,54 грн. 3% річних.

Судом заслухано представника позивача із запереченням на відзив відповідача та додатковими поясненнями по справі.

Представником відповідача викладено позицію щодо заперечень позивача та заявлених вимог.

В судовому засіданні представником позивача подано додаткові матеріали та заявлено клопотання про відкладення розгляду справи і продовження строку розгляду справи у межах розумних строків.

Представник відповідача проти продовження строку розгляду справи заперечила. Заслухавши представника позивача, розглянувши клопотання про продовження строку розгляду справи, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Європейської конвенції з прав людини), прийнятої Радою Європи 4 листопада 1950 року, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, справи мають бути розглянуті впродовж розумного строку.

В поняття "розумний строк" розгляду справи Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Право на справедливий судовий розгляд включає в себе право на доступ до суду та право на доступ до правосуддя в широкому розумінні.

Чинні міжнародні договори, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України згідно зі ст. 9 Конституції України. Пріоритетність застосування норм таких міжнародних договорів у господарському процесі встановлена ч.3 ст.4 ГПК України.

Відповідно до Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основних свобод" від 17.07.1997р., дана Конвенція та Протоколи до неї №2,4,7,11 є частиною національного законодавства України.

Конвенція, на відміну від національного законодавства України, не запроваджує чітких строків розгляду справи, проте посилання на строк містить ст. 6 Конвенції, яка постулює дефініцію розумного строку розгляду справи.

Критерій розумності строку розгляду справи також наведений в Інформаційному листі Вищого господарського суду України від 18.11.2003р. №01-8/1427 (зі змінами та доповненнями, внесеними Інформаційним листом ВГСУ від 24.07.2008р. №01-8/451). У цьому листі зазначено: "Критеріями оцінки розгляду справи упродовж розумного строку є складність справи, поведінка учасників процесу і поведінка державних органів (суду), важливість справи для заявника".

Визначаючи ці критерії, ВГСУ посилається на рішення Європейського суду з прав людини у справі "Красношапка проти України" № 23786/02 від 30.11.2006 р. (§ 51).

Таким чином, норми ГПК України щодо строків розгляду справи не узгоджуються з нормами Конвенції про захист прав людини і основних свобод, яка є частиною національного законодавства і має пріоритет над національним законодавством, та із практикою Європейського суду з прав людини, яку суди мають використовувати як джерело права при вирішенні спорів.

Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумності строку розгляду справи можна застосовувати, коли стороною у спорі є орган державної влади.

Відповідно до ст. 1 Господарського процесуального кодексу України, одним із основних завдань господарського судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд враховує, що в судовому засіданні представником позивача подано до матеріалів справи додаткові документи, що потребує додаткового часу для їх вивчення судом та учасниками провадження.

Двомісячний строк розгляду справи, встановлений статтею 69 ГПК України, спливає 02.08.2017р., при цьому у вказаний період суддя перебуватиме у тривалій відпустці.

З огляду на викладене, для можливості ознайомлення з поданими представником позивача матеріалами по справі, з метою надання можливості всім учасникам провадження скористатись повним обсягом процесуальних прав, суд ухвалює про здійснення розгляду справи у розумні строки та відкладає розгляд справи на іншу дату.

За наведених обставин, керуючись Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (Європейською конвенцією з прав людини), ст.ст.77, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в:

1. Розгляд справи здійснити за межами ст. 69 ГПК України у розумні строки, з урахуванням приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Європейської конвенції з прав людини).

2. Розгляд справи відкласти.

3 Призначити розгляд справи на 06 вересня 2017 року о 14:30 за адресою: м. Херсон, вул. Театральна, 18, зал судових засідань № 318.

4. Явку в засідання представників сторін з доказами про повноваження, визначеними ст. 28 ГПК України, визнати обов'язковою.

5. Копію ухвали направити учасникам провадження.

Суддя М.Б. Сулімовська