ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" липня 2017 р.Справа № 922/4746/16

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Сальнікової Г.І.

при секретарі судового засідання Гончарові В.В.

розглянувши справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт", м. Харків
до Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Молодість", м. Харків
про стягнення коштів
за участю представників:

позивача - ОСОБА_2, довіреність № б/н від 31.10.2016;

відповідача - ОСОБА_3, голова ОСББ "Молодість" паспорт серія МК № 736003; ОСОБА_4, довіреність № б/н від 31.01.2017

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Такт", м. Харків (позивач) 29.12.2016 звернулось до господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача - Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Молодість", м. Харків, в якій просить суд стягнути з останнього на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 31125,20 грн. та моральну шкоду в розмірі 10000,00 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем своїх обов'язків за укладеним між сторонами договором №08/07-1 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 08.07.2013., що призвело до затоплення підвального приміщення за номерами XIX, XVI, VI, X, IX, XXII, XXIV, VII у житловому будинку №66 по пр. Науки, у м. Харкові, яке обслуговується ОСББ "Молодість". Крім того, в обґрунтування позовних вимог в частині заявленої до стягнення матеріальної шкоди позивач посилається на дефектний акт від 21.09.2016 на ремонт приміщення "Будинок світла" за адресою: м. Харків, пр. Леніна (Науки), буд. 66, у якому зазначено перелік робіт, необхідних для ремонту вказаного приміщення, керівником підрядної організації ПП "Ремонтно-будівельна фірма "Євробуд" ОСОБА_5 надано кошторис витрат на ремонт приміщення внаслідок залиття (договірна ціна) на суму 31125,20 грн. Також до стягнення заявлені судові витрати по сплаті судового збору.

У судовому засіданні оголошувалось перерву з 16.01.17 по 25.01.17 та з 25.01.17 по 01.02.17.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 08.02.2017 у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз імені Засл. проф. ОСОБА_6, провадження у справі 922/4746/16 зупинено до надання експертною установою відповідного висновку.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 18.07.2017 по справі №922/4746/16 клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів (вихідних даних), необхідних для проведення експертизи №2183 від 13.03.2017 задоволено, зобов'язано ТОВ "ТАКТ" у найкоротший термін сплатити витрати за проведення судово-технічної експертизи по рахунку №632 від 06.03.2017, докази сплати надати до суду, матеріали справи №922/4746/16 направлено Харківському науково-дослідному Інституту судових експертиз ім. Засл. професора ОСОБА_6 для подальшого проведення судової-економічної експертизи та надання висновку.

29.05.2017 до господарського суду Харківської області від Харківської науково-дослідного Інституту судових експертиз ім. Засл. професора ОСОБА_6, супровідним листом за вих. № 2183 надійшли матеріали господарської справи №922/4746/16 з повідомленням про неможливість надання висновку експертизи №2183 по даній справі, мотивоване не надходження до експертної установи додаткових документів у повному обсязі, не наданням судовому експерту доступу до об'єкту та з огляду на не надходження до експертної установи оплати за проведення судово-технічної експертизи по рахунку №632 від 06.03.2017 у встановлений термін.

Враховуючи вищенаведене, ухвалою господарського суду Харківської області провадження у справі № 922/4746/16 поновлено та призначено справу до розгляду в судовому засіданні на 03.07.2017 о 12:10.

03.07.2017 через канцелярію суду, до матеріалів справи від ОСОБА_7 надійшли пояснення (вх. № 21577), які досліджено та долучено судом до матеріалів справи.

03.07.2017 через канцелярію суду, до матеріалів справи від позивача надійшла заява про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору КП "Харківводоканал" (вх. № 21578).

03.07.2017 через канцелярію суду, до матеріалів справи від позивача надійшла заява про продовження строку розгляду справи (вх. № 21579).

Судом, з урахуванням заяви позивача ( т.с. І а.с. 108), відповідно до вимог статті 129 Конституції України та статті 4-4 ГПК України у судовому засіданні 03.07.2017 забезпечено гласність судового процесу та його повне фіксування технічними заходами, що знайшло своє відображення у протоколі судового засідання згідно вимог статті 81-1 ГПК України. Для архівного оригіналу звукозапису надано диск CD-R, серійний номер СІСХ- 10018.

Позивач в судове засідання 03.07.2017 з'явився, заявлені позовні вимоги підтримав повністю з підстав, викладених у позовній заяві та наданих раніше поясненнях по справі, наполягав на задоволенні позовних вимог. Також, в засіданні підтримав подані раніше заяви: про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору КП "Харківводоканал" (вх. № 21578) та про продовження строку розгляду справи (вх. № 21579), які просить суд задовольнити.

Відповідач в судове засідання 03.07.2017 з'явився, проти заявлених позовних вимог заперечив повністю з підстав, викладених у наданих раніше відзиві на позовну заяву та додаткових пояснень до відзиву, просив суд в задоволенні позову відмовити.

Щодо заяви позивача про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору КП "Харківводоканал" (вх. № 21578), суд зазначає про наступне.

Відповідно до ст. 27 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до прийняття рішення господарським судом, якщо рішення з господарського спору може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї з сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за клопотанням сторін, прокурора. Якщо господарський суд при прийнятті позовної заяви, вчиненні дій по підготовці справи до розгляду або під час розгляду справи встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права і обов'язки осіб, що не є стороною у справі, господарський суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити або допустити до участі у справі.

Обґрунтовуючи вказану заяву, позивачем зазначено про те, що по даній справі триває спір, у зв'язку із чим, необхідно визначитись у кого знаходиться на балансі водопровідно-каналізаційна система будинку № 6 по пр. Науки в м. Харкові до контрольного колодязя, який технічний стан водопровідно-каналізаційної системи до контрольного колодязя, який встановлено строк тривалості експлуатації чавунних труб до капітального ремонту, та хто саме повинен обслуговувати та проводити капітальний ремонт водопровідно-каналізаційної системи до контрольного колодязя, а також хто саме повинен відповідати за шкоду заподіяну внаслідок залиття.

У засіданні суду 03.07.2017, дослідивши та розглянувши зазначену заяву, заслухавши думку сторін з її приводу, господарським судом було відхилене заяву позивача про залучення до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет позову, як необґрунтоване та безпідставне. Відмовляючи у задоволенні означеної заяви, суд керувався правилами ст.27 ГПК України, яка передбачає таку можливість виключно коли рішення суду може вплинути на права та охоронювані інтереси третіх осіб та з огляду на принцип вирішення спору у розумні строки.

Розглянувши заяву позивача про продовження строку розгляду справи (вх. № 21579), заслухавши думку сторін з її приводу, судом відхилено вказану заяву, враховуючи наступне.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України від 25 січня 2006 р. № 1-5/45, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Оскільки суд неодноразово відкладав розгляд справи, надаючи можливість учасникам судового процесу реалізувати свої процесуальні права та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень з метою доказового наповнення матеріалів справи, а також призначав у даній справі будівельно-технічну експертизу, суд, враховуючи процесуальні строки розгляду спору, встановлені ст. 69 ГПК України, згідно якої у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів, у даному разі суд не знаходить винятковість випадку для продовження строку розгляду спору, як і підстав для відкладення розгляду даної справи.

Відповідно до ст. 82 ГПК України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами та витребуваних судом.

У судовому засіданні 03.07.2017 відповідно до ст. 85 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заявлені позовні вимоги та заперечення проти них, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду даної справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив:

Як вбачається з матеріалів справи, позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Танк" є власником нежитлового приміщення, яке розташовано за адресою: м. Харків, пр. Леніна (Науки), буд 66, згідно з Договором купівлі-продажу від 03.09.2003 (т.с. І а.с. 12) та яке обслуговується відповідачем - Об'єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Молодість".

Рішенням господарського суд Харківської області від 07.08.2012 року по справі № 5023/2998/12 зобовязано спонукати Товариство з обмеженою відповідальністю "Такт" укласти договір "Про надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території" з Об'єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Молодість" у редакції запропонованій ОСББ "Молодість", яка є Типовою формою договору, затвердженою постановою Кабінетом Міністрів України від 20.05.2009 № 529 (т.с. І а.с. 15-17). Постановою Харківського апеляційного господарського суду від 23.10.2012 року рішення господарського суду Харківської області від 07.08.2012 року залишено без змін

Враховуючи вищенаведене, 08.07.2013 між відповідачем - Об'єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Молодість" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Такт" був укладений договір №08/07-1 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (т.с. І а.с. 9-11).

Так, позивачем наголошено на умови п.п.3.4.3. , 3.4.8., 4.2.1. зазначеного вище Договору №08/07-1 від 08.07.2013, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 3.4.3. вищевказаного Договору №08/07-1 від 08.07.2013, виконавець зобовязаний утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установлені законодавством строки.

Згідно з п. 3.4.8. Договору №08/07-1 від 08.07.2013, виконавець зобовязаний відшкодувати споживачеві збитки, завдані його майну та (або) приміщенню, шкоду, заподіяну життю чи здоровю споживача внаслідок ненадання послуг або надання послуг неналежної якості.

Відповідно до п. 4.2.1. Договору №08/07-1 від 08.07.2013, виконавець несе відповідальність згідно із законом та договором за неналежне надання або ненадання послуги, що призвело до заподіяння збитків майну та (або) приміщенню споживача, шкоди його життю та здоровю, шляхом відшкодування збитків.

Позивач звернувся з даним позовом до господарського суду, в якому наголошує про те, що 19.08.2016 р. відбулося затоплення підвального приміщення за номерами XIX, XVI, VI, X, IX, XXII, XXIV, VII за адресою: м. Харків, пр. Леніна (Науки), буд 66, яке обслуговується відповідачем, у відповідності до зазначеного вище Договору №08/07-1 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Так, позивачем у позовній заяві наголошено про те, що голова ОСББ "Молодість" відмовився складати акт про залиття, у звязку з чим акт було складено самостійно власником позивачем - Товариством з обмеженою відповідальністю "Такт" директором ОСОБА_1, слюсарем-сантехніком ОСББ "Молодість" ОСОБА_8, мешканкою буд. 66 по пр. Науки ОСОБА_9, головним бухгалтером ТОВ "Такт" ОСОБА_10, прибиральницею ОСББ "Молодість" ОСОБА_11 (т.с. І а.с. 43-44), у даному акті зазначено про те, що можливою причиною затоплення підвального приміщення за номерами XIX, XVI, VI, X, IX, XXII, XXIV, VII за адресою: м. Харків, пр. Леніна (Науки), буд 66, було засмічення каналізаційних труб.

Позивачем наголошено про те, що слюсар-сантехнік ОСББ "Молодість" ОСОБА_8 відмовився підписувати акт без дозволу голови ОСББ "Молодість", про що він особисто повідомив в присутності власника ТОВ "Такт" директора ОСОБА_1, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_9, головного бухгалтера ТОВ "Такт" ОСОБА_10, прибиральниці ОСББ "Молодість" ОСОБА_11, власника магазина "Рибачок" ОСОБА_12

В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивачем також зазначено про те, що 21.09.2016 було складено дефектний акт на ремонт приміщення "Будинок світла" за адресою: м. Харків, пр. Леніна (Науки), буд 66 (т.с. І а.с. 47), згідно якого визначено перелік робіт, необхідних для ремонту вказаного приміщення.

Також, позивачем зазначено про те, що керівником підрядної організації ПП "Ремонтно-будівельна фірма "Євробуд" ОСОБА_13 надано кошторис витрат на ремонт приміщення внаслідок залиття (договірна ціна) (т.с. І а.с. 48-51), згідно якого, вартість ремонтних робіт складає 31125,20 грн.

Враховуючи вищенаведене, позивачем наголошено про те, що відповідач - Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Молодість" належним чином не виконало свої обовязки, у відповідності до умов Договору №08/07-1 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 08.07.2013 та в порушення ст.ст. 12, 18 Закону України, що призвело до залиття приміщення, що належить позивачу, тому останнім заявлено до стягнення з відповідача 31125,20 грн. матеріальної шкоди та 10000,00 грн. моральної шкоди.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Згідно зі ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки ).

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила правопорушення, в силу ч. 1 ст. 225 Господарського кодексу України, включаються:

- вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства;

- додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною;

- неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною;

- матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

З огляду на положення ст. 22 ЦК України, ст. 224 ГК України для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини.

Вищевказаної правової позиції дотримується Верховний Суд України у постановах від 20.12.2010р. у справі №06/113-38, від 04.07.2011р. у справі №51/250.

Таким чином, на позивача покладений обов`язок доказати шкоду (її розмір), протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв'язок; на відповідача відсутність вини.

Статтею 1192 ЦК України встановлено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Обґрунтовуючи розмір завданої внаслідок залиття шкоди позивач посилається на наданий керівником підрядної організації ПП "Ремонтно-будівельна фірма "Євробуд" ОСОБА_13 кошторис витрат на ремонт приміщення внаслідок залиття (договірна ціна) (т.с. І а.с. 48-51), в якому визначено вартість ремонтних робіт, яка становить 31125,20 грн.

Проте, наданий позивачем кошторис витрат на ремонт приміщення внаслідок залиття (договірна ціна), виданий ПП "Ремонтно-будівельна фірма "Євробуд", не приймається судом як належний доказ розміру заподіяної шкоди, оскільки він містить суб'єктивні висновки ПП "Ремонтно-будівельна фірма "Євробуд". Про проведення оцінки та складення даного кошторису витрат на ремонт приміщення внаслідок залиття (договірна ціна) відповідачу не повідомлялось, брати участь в оцінці та визначенні розміру матеріальної шкоди не пропонувалось. Враховуючи наведене, зазначений кошторис витрат на ремонт приміщення внаслідок залиття (договірна ціна) (т.с. І а.с. 48-51) не може слугувати належним та об'єктивним доказом у даній справі.

Враховуючи те, що для правильного вирішення спору у даній справі необхідним є визначення розміру майнової шкоди, завданої позивачеві внаслідок залиття приміщення, що належить позивачу, ухвалою Господарського суду Харківської області від 08.02.2017 у справі №922/4746/16 призначено судову будівельно-технічну експертизу. Проте, у Повідомленні про неможливість надання висновку № 2183, складеного 17.05.2017 судовий експерт Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені Засл. проф. ОСОБА_6 ОСОБА_14 повідомлено про те, що у зв'язку не надходженням до експертної установи додаткових документів у повному обсязі, не наданням судовому експерту доступу до об'єкту та з огляду на не надходження до експертної установи оплати за проведення судово-технічної експертизи по рахунку №632 від 06.03.2017 у встановлений термін.

Відповідно до вимог ст. 32 ГПК України: доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Згідно зі ст.43 ГПК України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про те, що заявлений розмір матеріальної шкоди, завданої залиттям в розмірі 31125,20 грн. позивачем належними доказами не доведений.

Згідно до вимог ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг.

За положеннями Статуту ОСББ "Молодість" об'єднання зобов'язане забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан неподільного та загального майна, що належить членам об'єднання (п.2.6 Статуту); до виключної компетенції загальних зборів членів об'єднання належить, зокрема, прийняття рішень про реконструкцію та ремонт будинку (підп.6 п. 4.5 розділу 4 Статуту).

Розглядаючи позовну вимогу про стягнення 10000,00 грн. моральної шкоди, суд зазначає про наступне.

Згідно із ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

У п. 3 постанови пленуму Верхового Суду України від 31.03.1995 №4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" зазначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у Під немайновою шкодою, заподіяною юридичній особі, слід розуміти втрати немайнового характеру, що настали у зв'язку з приниженням її ділової репутації, посяганням на фірмове найменування, товарний знак, виробничу марку, розголошенням комерційної таємниці, а також вчиненням дій, спрямованих на зниження престижу чи підрив довіри до її діяльності.

Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягають з'ясуванню наступні обставини: чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Як встановлено судом, позивач позовні вимоги обґрунтовує тим, що прибирання останнім підвального приміщення, яке було залито фекаліями, завдало позивачу моральну шкоду та неабияких душевних страждань.

Поряд з цим, на підтвердження своїх доводів позивачем не подано жодного належного доказу, який би свідчив про факт моральних страждань, період цих страждань. Позивачем також не обґрунтована та документально не підтверджена заявлена до стягнення сума моральної шкоди.

Власне тому, та із урахуванням правил ст.33 ГПК України, суд визнав непідтвердженим факт моральної шкоди, яку могло бути заподіяно позивачу внаслідок неправомірних дій (бездіяльністю) відповідача у спірній ситуації.

Виходячи з наведених норм та наявних у справі матеріалів, господарський суд не вбачає підстав для задоволення позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" та відмовляє у його задоволенні повністю.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується ст.49 ГПК України, відповідно до вимог якої, у зв'язку з відмовою в задоволенні позову судовий збір покладається на позивача .

Враховуючи викладене та керуючись статтями 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 1, 4, 12, 22, 32, 33, 43, 44, 49, 75, ст.ст. 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

У позові відмовити повністю.

На рішення господарського суду, яке не набрало законної сили, сторони мають право подати апеляційну скаргу, протягом десяти днів з дня прийняття (підписання) рішення через місцевий господарський суд.

Повне рішення складено 10.07.2017 р.

Суддя ОСОБА_15