ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
УХВАЛА

"11" липня 2017 р.Справа № 922/1640/17

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавровой Л.С.

при секретарі судового засідання Пунтус Д.А.

розглянувши матеріали справи

за позовом Департамента економіки та комунального майна ХМР, м. Харків 3-я особа - Харківська міська рада
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пларіум Юкрєйн", м. Харків
про укладення договору
за участю представників:

позивача ОСОБА_1,

відповідач - ОСОБА_2, ОСОБА_3,

третьої особи (ХМР) - ОСОБА_1

ВСТАНОВИВ:

З урахуванням заяви про уточнення позовних вимог позивач - Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пларіум Юкрєйн" (надалі - відповідач), третя особа на стороні позивача - Харківська міська рада та спросить суд спонукати відповідача укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради () у редакції позивача (а.с. 100-102).

Позовні вимоги мотивовано приписами ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», яким зобовязано замовника, який має намір щодо реконструкції наявної забудови та території, укласти договір з Департаментом економіки та комунального майна про пайову участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури.

За клопотання відповідача розгляд судової справи здійснюється за допомогою технічних засобів, а саме КП "Діловодство спеціалізованого суду" диск СD-R, серійний номер сісх-10247.

Представник позивача та третьої особи, через канцелярію господарського суду 10.07.2017 р. за вх. № 22220 та вх. №22221, надав письмові пояснення по суті заявлених позовних вимог.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача та третьої особи вказує, що ст. 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлений обовязок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста. Накладення такого обовязку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання обовязків щодо пайової участі.

Неукладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття обєкту нерухомого майна до експлуатації, не звільняє замовника від виконання власного обовязку в натурі.

Укладення замовником будівництва договору пайової участі є обовязковим на підставі вимог ч. 3 ст. 179 ГК України, ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», а не укладення замовником будівництва відповідного договору пайової участі до прийняття обєкту нерухомого майна до експлуатації.

На виконання вимог ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» рішенням виконкому Харківської міської ради від 09.11.2011 р. №804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (зі змінами від 22.05.2013 р.), за змістом якого замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки в місті Харкові, зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та цим Порядком. Замовник будівництва фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку (ділянки) та яка має намір здійснити будівництво (нове будівництво, реконструкція, реабілітація, капітальний ремонт та технічне переоснащення обєктів будівництва) або змінити обєкт будівництва, у тому числі під час проведення будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів та фундаментів у плані обєкта будівництва (будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси).

Не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію замовник будівництва зобовязаний звернутися з заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладання договору про пайову участь у розвитку м. Харкова (п. 2.5 Порядку).

Частиною 9 ст. 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію.

Пунктом 3.6 Порядку встановлено, що у разі не надання замовником зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва обєкта або якщо загальна кошторисна вартість будівництва обєкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами вона визначається, виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

- показників опосередкованої вартості спорудження житла для Харківської області, розрахованої на останню дату до введення обєкта в експлуатацію для житлових будинків;

- опосередкованої вартості адміністративних будинків, які споруджуються на території України, на останню дату до введення обєкта в експлуатацію для нежитлових будівель та споруд;

- опосередкованої вартості будинків садибного типу, які споруджуються на території України, на останню дату до введення обєкта в експлуатацію для індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових та дачних будинків.

Враховуючи викладене, та те, що відповідачем не надано до матеріалів справи зведеного кошторисного розрахунку вартості будівельних робіт з реконструкції зазначених приміщень та відповідач до прийняття обєкта в експлуатація не звернувся до позивача із зверненням про укладення договору про пайову участь з додаванням до нього документів, що підтверджують вартість будівництва обєкта, з техніко-економічними показниками, позивач наполягає, що величина пайової участі у даній справі повинна розраховуватися на підставі доданого до справи розрахунку розміру пайової участі зробленого позивачем до проекту договору пайової участі із застосуванням опосередкованої вартості, що узгоджується з нормою визначеною абз. 2 ч. 5 ст. 40 згаданого Закону.

Представник відповідача, через канцелярію господарського суду 11.07.2017 р. за вх. №22408, надав клопотання про продовження строку вирішення спору по справі поза межами двох місячного строку в порядку ст. 69 ГПК України та клопотання про відкладення розгляду справи (вх. №22409 від 11.07.2017 р.) з метою ознайомлення з наданими позивачем та третьою особою поясненнями.

Суд, розглянувши клопотання представника відповідача про продовження строку вирішення спору вважає, що вищезазначене клопотання не порушує прав та охоронюваних законом інтересів сторін та третіх осіб, тому, з урахуванням необхідності додаткового часу для повного і об'єктивного дослідження обставин справи і правильного вирішення спору по суті, визнається судом таким, що підлягає задоволенню, а строк вирішення даного спору, відповідно до ст. 69, підлягає продовженню поза межами двох місячного строку на 15 днів до 06.08.2017 р. включно.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні.

Приймаючи до уваги принцип змагальності сторін, принцип рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, з метою створення сторонам належних умов для встановлення обставин по справі, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи.

Керуючись ст.ст. 22, 69, 77, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Задовольнити клопотання представника відповідача про продовження строку вирішення спору по справі поза межами двох місячного строку та про відкладення розгляду справи.

Продовжити строк вирішення спору по справі поза межами двох місячного строку на 15 днів до 06.08.2017 р. включно.

Розгляд справи відкласти на "19" липня 2017 р. о 10:00

Відповідачу надати пояснення щодо наданих додаткових документів позивачем.

Суддя ОСОБА_4