ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

12.07.2017 Справа № 920/480/17

За позовом заступника керівника Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі позивачів:

1. Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, м. Київ,

2. Сумської міської ради, м. Суми,

до відповідачів: 1. Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення "Міськсвітло" Сумської міської ради, м. Суми,

2. Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м. Суми,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів - Управління Північно-Східно офісу Держаудитслужби в Сумській області, м. Суми,

про визнання недійсним результатів державної закупівлі та договору про закупівлю, стягнення 44761 грн. 20 коп.

Суддя О.Ю. Резніченко

Представники:

Від 1-го позивача - не з'явився;

Від 2-го позивача - Харченко О.О. (довіреність № 3334/03.02.02-17 від 28.12.2016);

Від 1-го відповідача - Солонар О.В. (довіреність № 138 від 16.03.2017);

Від 2-го відповідача - Лаврик С.В. (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 306 від 25.12.2009, договір на представництво та про надання правової допомоги від 12.06.2017);

від третьої особи - Соловей П.О. (довіреність № 20-25-26/113 від 05.01.2017);

Прокурор - Вортоломей М.Ф.;

За участю секретаря судового засідання - Сидорук А.І.,

Суть спору: прокурор в інтересах держави в особі позивачів подав позовну заяву, в якій просить суд: 1) визнати недійсними (незаконними) результати державної закупівлі, проведеної першим відповідачем, що оформлені протоколом засідання тендерного комітету від 28.02.2017, згідно з яким переможцем відкритих торгів по предмету закупівлі визнано другого відповідача; визнати недійсним договір про закупівлю від 20.03.2017 № 21/03/17 та додаткову угоду № 1 від 24.03.2017 до договору, укладені між відповідачами; застосувати наслідки недійсності договору купівлі-продажу від 20.03.2017 № 21/03/17 та стягнути з другого відповідача на користь першого відповідача 44761 грн. 20 коп., що були частково сплачені за поставку товару.

14.06.2017 третя особа подала письмові пояснення по справі (вх. № 5307 від 14.06.2017) щодо своєї позиції.

27.06.2017 другий позивач подав заперечення проти позову (вх. № 5723 від 27.06.2017), в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Сумська міська рада зазначає, що під час проведення аукціону було дотримано принцип максимальної економії та ефективності державних закупівель, визначений ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі». Прокурор при поданні позову не обґрунтував наявність порушених державних інтересів, які підлягають захисту.

Перший відповідач подав відзив на позовну заяву (вх. № 5836 від 30.06.2017), в якому просить суд відмовити у задоволенні позову за його необґрунтованістю.

Другий відповідач подав клопотання (вх. № 5848 від 03.07.2017) про долучення до матеріалів справи доказів на підтвердження належної якості та технічних характеристик предмету закупівлі - світильників зовнішнього освітлення, запропонованих ФОП ОСОБА_1, зокрема копії сертифікатів відповідності та паспортів на світильники.

Другий відповідач подав клопотання (вх. № 5850 від 03.07.2017), в якому просить суд припинити провадження у справі, у зв'язку з відсутністю предмета спору між сторонами.

Перший відповідач подав клопотання (вх. № 5847 від 03.07.2017), в якому просить суд припинити провадження у справі, у зв'язку з відсутністю предмету спору між сторонами.

Перший відповідач подав клопотання (вх. № 6152 від 11.07.2017) про долучення до матеріалів справи акту № 56 приймання-передачі виконаних робіт (надання послуг) за II половину квітня 2017 року, розрахунку витрат по КП ЕЗО «Міськсвітло» СМР на II половину квітня 2017 року, акту про списання товарів № 50 від 24.04.2017.

Другий відповідач подав письмові пояснення по справі (вх. № 6168 від 12.07.2017), де вказує, що порушення інтересів держави не може полягати виключно у порушенні комунальним підприємством вимог законодавства, а на підтвердження порушення інтересів держави внаслідок укладання оспорюваного договору, яке полягає у порушенні принципу недискримінації учасників, протиправному витрачанні коштів місцевого бюджету, що унеможливило їх раціональне та ефективне використання, а також підриві фінансово - економічних основ держави та місцевого самоврядування, прокурором не надано жодного належного, допустимого та достатнього доказу.

Прокурор подав письмові пояснення (вх. № 6164 від 12.07.2017) де зазначає про дотримання норм чинного законодавства щодо наявності підстав для здійснення представництва.

Прокурор подав заперечення на відзив (вх. № 6162 від 12.07.2017), в якому повністю підтримує позовні вимоги.

Прокурор подав заперечення на відзив (вх. № 6163 від 12.07.2017), в якому повністю підтримує позовні вимоги.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Суду у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

Враховуючи визначений ст. 69 Господарського процесуального кодексу України строк вирішення спору, достатність часу, наданого сторонам для подачі доказів в обґрунтування своїх позиції по справі, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивності господарського процесу, господарським судом, в межах наданих йому повноважень, сторонам створені усі належні умови для надання доказів у справі.

Розглянувши матеріали справи, суд

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно зі ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд порушує справи за позовними заявами прокурорів, які звертаються до господарського суду в інтересах держави.

Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до господарського суду прокурор зазначає про це в позовній заяві. Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, передбачених частиною третьою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Невиконання прокурором вимог щодо надання господарському суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в господарському суді має наслідком повернення поданої ним позовної заяви в порядку, встановленому статтею 63 цього Кодексу.

У відповідності до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 року у справі № 3-рн/99, інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" означає орган, на який державою покладено обов'язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Прокурор звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України та Сумської міської ради.

При зверненні з позовом до суду прокурором вказано в чому на його думку полягає порушення інтересів держави, а саме порушення вимог чинного законодавства під час проведення оскаржуваної закупівлі, порушення принципу недискримінації, що призвело до протиправного витрачання коштів місцевого бюджету, унеможливило їх раціональне та ефективне використання, що підриває фінансово-економічні основи держави та місцевого самоврядування.

Прокурором вказано орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Відповідно до Положення про Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 № 459, Міністерство економічного розвитку і торгівлі України (Мінекономрозвитку) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.

Мінекономрозвитку є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику економічного, соціального розвитку і торгівлі, державну промислову політику, державну інвестиційну політику, державну зовнішньоекономічну політику, державну політику у сфері технічного регулювання, стандартизації, метрології та метрологічної діяльності, управління об'єктами державної власності, розвитку підприємництва, державно-приватного партнерства, інтелектуальної власності, туризму та курортів (крім здійснення державного нагляду (контролю) у сфері туризму та курортів), державних та публічних закупівель, а також державного замовлення на підготовку фахівців, наукових, науково-педагогічних та робітничих кадрів, підвищення кваліфікації та перепідготовку кадрів.

Одним з основних завдань Мінекономрозвитку є забезпечення формування та реалізація державної політики у сфері державних та публічних закупівель.

Сумська міська ради відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є засновником Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення "Міськсвітло" Сумської міської ради. Згідно зі статутом Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення "Міськсвітло" Сумської міської ради, з питань своєї діяльності Підприємство підпорядковане, підзвітне та підконтрольне Сумській міській раді.

З матеріалів справи вбачається, що листом від 30.05.2017 № 112-6333вих-17 прокурор повідомив позивачів про звернення до суду з позовом.

У зв'язку з викладеним, суд вважає, що прокурором дотримано вимоги Закону України «Про прокуратуру», Господарського процесуального кодексу України при зверненні з позовом до суду.

Також слід зазначити, що у статті 8 Закону України „Про публічні закупівлі" окремо визначено уповноважений орган та орган оскарження.

Основними функціями Уповноваженого органу є: 1) розроблення і затвердження нормативно-правових актів, необхідних для виконання цього Закону; 2) аналіз функціонування системи публічних закупівель; 3) підготовка та подання до Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Рахункової палати щорічного звіту, що містить аналіз функціонування системи публічних закупівель; 4) узагальнення практики здійснення закупівель, у тому числі міжнародної; 5) вивчення, узагальнення та поширення світового досвіду з питань закупівель; 6) забезпечення функціонування веб-порталу Уповноваженого органу та інформаційного ресурсу Уповноваженого органу;7) наповнення інформаційного ресурсу Уповноваженого органу; 8) взаємодія з громадськістю з питань удосконалення системи публічних закупівель; 9) організація нарад та семінарів з питань закупівель; 10) міжнародне співробітництво у сфері закупівель; 11) розроблення та затвердження: примірної тендерної документації; примірного положення про тендерний комітет або уповноважену особу (осіб); порядку визначення предмета закупівлі; порядку розміщення інформації про публічні закупівлі; форм: річного плану закупівель; оголошення про проведення процедури закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів, оголошення про проведення конкурентного діалогу); реєстру отриманих тендерних пропозицій; протоколу розкриття тендерних пропозицій; протоколу розгляду тендерних пропозицій; повідомлення про намір укласти договір;звіту про результати проведення процедури закупівлі; повідомлення про внесення змін до договору; звіту про виконання договору про закупівлю; звіту про укладені договори; 12) надання узагальнених відповідей рекомендаційного характеру щодо застосування законодавства у сфері закупівель; 13) надання безоплатних консультацій рекомендаційного характеру з питань закупівель на інформаційному ресурсі Уповноваженого органу; 14) розроблення примірних навчальних програм з питань організації та здійснення закупівель; 15) співробітництво з державними органами та громадськими організаціями щодо запобігання проявам корупції у сфері закупівель; 16) інформування громадськості про політику та правила публічних закупівель; 17) авторизація електронних майданчиків. Уповноважений орган має право здійснювати дії та вживати заходи, передбачені законодавством, для виконання покладених на нього функцій.

Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов'язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України. Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України повинен мати вищу освіту. Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов'язаною особою із суб'єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та прийнятті рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду і прийняття рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України. Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України "Про Антимонопольний комітет України", якщо інше не встановлено цим Законом.

Пунктами 14 та 27 ст. 1 Закону України „Про публічні закупівлі" надано наступні визначення: орган оскарження - Антимонопольний комітет України; суб'єкт оскарження в органі оскарження (далі - суб'єкт оскарження) - фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

В свою чергу, стаття 18 Закону України „Про публічні закупівлі" визначає порядок оскарження процедур закупівлі суб'єктом оскарження до органу оскарження.

В даному випадку прокурор не є суб'єктом оскарження у розумінні ст. 18 Закону України „Про публічні закупівлі".

Відповідно до ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Стаття 23 Закону України «Про прокуратуру» визначає, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом (заявою, поданням).

Відповідно до п. 1-1 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд припиняє провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Відповідно до правової позиції, викладеної у п. 4.4. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року N 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» господарський суд припиняє провадження у справі у зв'язку з відсутністю предмета спору (пункт 1-1 частини першої статті 80 ГПК), зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв'язку з цим не залишилося неврегульованих питань. Припинення провадження у справі на підставі зазначеної норми ГПК можливе в разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи. Якщо ж він був відсутній і до порушення провадження у справі, то зазначена обставина тягне за собою відмову в позові, а не припинення провадження у справі.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що прокурор наполягає на задоволенні позовних вимог, суд не вбачає підстав для припинення провадження у справі у зв'язку з відсутністю предмета спору (пункт 1-1 частини першої статті 80 ГПК).

З матеріалів справи вбачається, що 02.02.2017 першим відповідачем було опубліковано на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «Prozorro» за № UA-2017-02-02-002172-b оголошення про проведення відкритих торгів щодо закупівлі світильників ДК 021:2015: 31527200-8 - Світильники зовнішнього освітлення, у кількості 480 штуки, місце поставки товарів: АДРЕСА_1, строк поставки товарів - послуг від 02 лютого 2017 до 31 грудня 2017.

Розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі: 1 002 076 UAH 11.

Розмір мінімального кроку пониження ціни: 500 UAH.

Кінцевий строк подання тендерних пропозицій: 20 лютого 2017 17:00.

Дата та час розкриття тендерних пропозицій 21 лютого 2017, після завершення електронного аукціону.

Дата та час проведення електронного аукціону: 21 лютого 2017 14:39.

Згідно з тендерною документацією на закупівлю товару Світильники (Код за ДК 021:2015 (CPV 2008) - 31527200-8 - Світильники зовнішнього освітлення) оцінка тендерних пропозицій здійснюється на основі критерію «Ціна» (розділ 5).

Відповідно до технічного завдання, що є додатком 3 до тендерної документації на закупівлю товару, предметом закупівлі є : 1) Світильник ЖКУ-150 - 50 шт., 2) Світильник ЖКУ-250 - 50 шт., 3) Світильник світлодіодний зовнішнього освітлення потужністю 40 Вт - 200 шт.; 4) Світильник світлодіодний зовнішнього освітлення потужністю 80 Вт - 50 шт.; 5) Світильник «Шар» Ш=200 - 50 шт.; 6) Світильник «Шар» Ш=400 - 60 шт.; 7) Прожектор LED потужністю 65 Вт - 20 шт.

21.02.2017 проведено аукціон за результатами якого пропозицію другого відповідача визнано найбільш економічно вигідною (зареєстровано три тендерних пропозицій: 1) ФОП "ЛЯХ ОЛЕГ ВАЛЕРІЙОВИЧ" - остаточна пропозиція 666 900 грн. 00 коп.; ТОВ "Глобал Констракт" остаточна пропозиція - 667 000 грн. 00 коп.; ТОВ "Альфа-Кабель" остаточна пропозиція - 669 300 грн. 00 коп.).

Оцінка тендерних пропозицій проведена електронною системою закупівель автоматично на основі критеріїв і методики оцінки.

В подальшому першим відповідачем розглянута тендерна пропозиція другого відповідача та згідно з протоколом №20 засідання комітету з конкурсних торгів Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення "Міськсвітло" Сумської міської ради від 28.02.2017 переможцем закупівлі за предметом «Світильники» (Код за ДК 021:2015 (CPV 2008) - 31527200-8 - Світильники зовнішнього освітлення) визначено Фізичну особу - підприємця ОСОБА_1, акцептовано тендерну пропозицію даного Учасника вартістю 666 900 грн. Членами комітету з конкурсних торгів зауважень щодо відповідності документації Учасника Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 Тендерній документації на закупівлю товару за предметом «Світильники» (Код за ДК 021:2015 (CPV 2008) - 31527200-8 - Світильники зовнішнього освітлення) не висловлено.

28.02.2017 в системі PROZORRO опубліковано повідомлення про намір укласти договір з другим відповідачем.

20.03.2017 між відповідачами укладено договір про закупівлю № 21/03/2017 від 20.03.2017, відповідно до умов якого другий відповідач зобов'язується у 2017 році поставити першому відповідачу світильники (Код за ДК 021:2015 (CPV 2008) - 31527200-8 - Світильники зовнішнього освітлення), а останній прийняти та оплатити такий товар на умовах, визначених договором. У пункті 2.1. договору другим відповідачем гарантовано якість товарів, що постачаються.

Сума договору становить 666 900 грн. 00 коп., у тому числі ПДВ 133 380 грн. 00 коп. (п. 3.1. договору).

21.03.2017 в системі PROZORRO опубліковано укладений між відповідачами договір.

24.03.2017 між відповідачами укладено додаткову угоду № 1 до договору № 21/03/2017 від 20.03.2017 щодо викладення п. 3.1. договору у новій редакції, згідно з якою сума договору становить 666 900 грн. 00 коп., у тому числі ПДВ 111 150 грн. 00 коп.

27.03.2017 в системі PROZORRO опубліковано укладену між відповідачами додаткову угоду № 1 до договору № 21/03/2017 від 20.03.2017.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що другим відповідачем документи відносно технічних та якісних характеристик предмету закупівлі, що вимагалися тендерною документацією, розміщені в електронній системі закупівель після закінчення строку подання тендерних пропозицій. Зокрема, на момент кінцевого строку подання тендерних пропозицій (20.02.2017 до 17.00) паспорти на світильники, декларації про відповідність та додатки до них, сертифікати відповідності не були оприлюднені в електронній системі закупівель. Частина із поданої другим відповідачем поза межами встановленого тендерним комітетом строку, не відповідала вимогам тендерної документації. На запропоновані другим відповідачем світильники ЖКУ-150 та ЖКУ - 250 останнім надано декларацію про відповідність та сертифікат відповідності, термін дії яких сплинув 14.02.2017. Другий відповідач згідно з тендерною пропозицією запропонував замість світильників світлодіодних зовнішнього освітлення потужністю 40 Вт та потужністю 80 Вт - 50 шт. світильники іншої потужності (50 і 100 Вт), долучивши оригінал європейської сертифікації на іноземній мові без перекладу, не надано гарантії від виробника на світильник не менше 5 років, протоколи на світлодіодні світильники на відповідність заявлених технічних параметрів і характеристик. Оскільки замовник на етапі кваліфікації має можливість розглядати лише ті документи, що були подані до завершення строку подання пропозицій, пропозиція учасника торгів - другого відповідача не відповідає умовам тендерної документації та підлягає відхиленню. Тендерна пропозиція другого відповідача містить інформацію про виконання аналогічного договору з підтверджуючими документами, які він надав лише 17.03.2017.

На думку прокурора, оскільки замовником торгів порушені вимоги Закону України „Про публічні закупівлі" щодо оцінки конкурсних пропозицій учасників, вбачаються підстави для визнання недійсним рішення комітету з конкурсних торгів щодо оцінки конкурсних пропозицій учасників, оформленого протоколом від 28.02.2017, а також визнання недійсним договору про закупівлі № 21/03/17 від 20.03.2017, що суперечить вимогам Закону, укладений за результатами торгів, проведених з порушенням встановленої законом процедури, а також суперечить інтересам держави та суспільства. Прокурор зазначає, що укладення договору про закупівлю № 21/03/2017 фактично призвело до втрати бюджетних коштів у значному розмірі. Порушенням інтересів держави є те, що перший відповідач під час проведення закупівлі порушив вимоги чинного законодавства, принцип недискримінації учасників, що призвело до протиправного витрачання коштів місцевого бюджету, унеможливило їх раціональне та ефективне використання, що підриває фінансово-економічні основи держави та місцевого самоврядування.

Закон України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно з п. 5 ст. 1 Закону, договір про закупівлю - договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі та передбачає надання послуг, виконання робіт або набуття права власності на товари.

Тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об'єктом авторського права та/або суміжних прав (п. 29 ст. 1 Закону).

Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (п. 29 ст. 1 Закону).

Згідно з п. 12 ст. 1 Закону, найбільш економічно вигідна пропозиція - пропозиція, що визнана найкращою за результатами оцінки тендерних пропозицій відповідно до статті 28 цього Закону.

Відповідно до п. 15 ст. 1 Закону, переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Статтею 12 Закону передбачено, що закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур: відкриті торги; конкурентний діалог; переговорна процедура закупівлі. Замовник здійснює процедури закупівлі, передбачені частиною першою цієї статті, шляхом використання електронної системи закупівель.

За приписами ст. 14 Закону, подання інформації під час проведення процедури закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

Згідно зі ст. 16 Закону, замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Статтею 20 Закону визначено, що відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу (ст. 22 Закону).

Відповідно до ст. 25 Закону, тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.

Згідно зі ст. 27 Закону, розкриття тендерних пропозицій з інформацією та документами, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, та інформацією і документами, що містять технічний опис предмета закупівлі, здійснюється автоматично електронною системою закупівель відразу після закінчення електронного аукціону. Перед початком електронного аукціону автоматично розкривається інформація про ціни / приведені ціни тендерних пропозицій.

Під час розкриття тендерних пропозицій автоматично розкривається вся інформація, зазначена в пропозиціях учасників, та формується перелік учасників у порядку від найнижчої до найвищої запропонованої ними ціни / приведеної ціни. Не підлягає розкриттю інформація, що обґрунтовано визначена учасником конфіденційною. Конфіденційною не може бути визначена інформація про запропоновану ціну, інші критерії оцінки, технічні умови, технічні специфікації та документи, що підтверджують відповідність кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 і вимогам, установленим статтею 17 цього Закону.

Протокол розкриття тендерних пропозицій формується та оприлюднюється електронною системою закупівель автоматично в день розкриття пропозицій за формою, установленою Уповноваженим органом.

Статтею 28 Закону визначено, що оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

Критеріями оцінки є: у разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, що виробляються, виконуються чи надаються не за окремо розробленою специфікацією (технічним проектом), для яких існує постійно діючий ринок, - ціна.

Після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною. Строк розгляду тендерної пропозиції, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п'яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Строк розгляду тендерної пропозиції може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку розгляду тендерної пропозиції замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель.

У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

За результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом.

Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції. У разі отримання достовірної інформації про його невідповідність вимогам кваліфікаційних критеріїв, наявність підстав, зазначених у частині першій статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника.

Аналогічні вимоги містяться у Тендерній документації на закупівлю товару Світильники (Код за ДК 021:2015 (CPV 2008) - 31527200-8 - Світильники зовнішнього освітлення), затвердженій рішенням тендерного комітету від 02 лютого 2017 року (протокол №8).

Відповідно до ч. 3 ст. 25 Закону, тендерні пропозиції, отримані електронною системою закупівель після закінчення строку їх подання, не приймаються та автоматично повертаються учасникам, які їх подали.

Судом встановлено, що тендерна пропозиція була подана другим відповідачем 17.02.2017.

Зі змісту вимог Закону та Тендерної документації завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації, здійснюється учасниками до закінчення строку подання тендерних пропозицій.

Разом з цим, Законом не визначено наслідків у вигляді повернення тендерної пропозиції поданої до закінчення строку її подання, у зв'язку з несвоєчасним завантаженням документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Згідно з затвердженою Рішенням тендерного комітету від 02 лютого 2017 року (протокол №8) тендерною документацією, замовником визначено, що оцінка тендерних пропозицій здійснюється на основі критерію «Ціна».

За результатами аукціону 21.02.2017 пропозицію другого відповідача визнано найбільш економічно вигідною.

Відповідно до ст. 28 Закону, замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною після оцінки пропозицій, що проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

За приписами ст. 30 Закону, підставою для відхилення тендерної пропозиції є невідповідність тендерної пропозиції умовам тендерної документації.

Виходячи зі змісту ст. 28 Закону, визначення переможця закупівлі є виключним правом замовника, реалізації якого передує автоматична оцінка тендерних пропозицій електронною системою закупівель, розгляд тендерних пропозицій на відповідність тендерній документації.

22.02.2017, до розгляду замовником тендерної пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації, у системі PROZORRO другим відповідачем завантажено ряд документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

З урахуванням вищезазначеного, розгляд замовником 28.02.2017 тендерної пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з урахування документів, завантажених 22.02.2017 другим відповідачем, суд не вважає неправомірним та таким, що порушує принцип недискримінації учасників.

Згідно з ч. 7 ст. 28 Закону, замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції. У разі отримання достовірної інформації про його невідповідність вимогам кваліфікаційних критеріїв, наявність підстав, зазначених у частині першій статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника.

Прокурор зазначає, що на запропоновані другим відповідачем світильники ЖКУ-150 та ЖКУ - 250 останнім надано декларацію про відповідність та сертифікат відповідності, термін дії яких сплинув 14.02.2017. Другий відповідач згідно з тендерною пропозицією запропонував замість світильників світлодіодних зовнішнього освітлення потужністю 40 Вт та потужністю 80 Вт - 50 шт. світильники іншої потужності (50 і 100 Вт), долучивши оригінал європейської сертифікації на іноземній мові без перекладу, не надано гарантії від виробника на світильник не менше 5 років, протоколи на світлові одні світильники на відповідність заявлених технічних параметрів і характеристик. Тендерна пропозиція другого відповідача містить інформацію про виконання аналогічного договору з підтверджуючими документами, які він надав лише 17.03.2017.

Відповідно до статей 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Беручи до уваги зміст наведених норм діючого законодавства, необхідною умовою застосування судом певного способу захисту є наявність, доведена належними у розумінні ст. 34 Господарського процесуального кодексу України доказами, певного суб'єктивного права (інтересу) у позивача та порушення (невизнання або оспорювання) цього права (інтересу) з боку відповідача.

З урахуванням вказаного, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 04.02.2015 року у справі № 6-222цс14).

У відповідності до частини 2 преамбули Закону України «Про публічні закупівлі» метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції. Діяльність усіх учасників закупівель, відповідно до ст. 3 Закону, повинна відповідати таким принципам, як добросовісна конкуренція серед учасників, максимальна економія та ефективність, відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель, недискрімінація учасників, об'єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій, запобігання корупційним діям і зловживанням.

Прокурор, звертаючись до суду в інтересах держави з цим позовом, вказуючи на порушення першим відповідачем вимог щодо оцінки конкурсних пропозицій учасників, зокрема прийняття документів після закінчення строку подання тендерних пропозицій, посилаючись при цьому на наведені вище положення Закону, не надав формулювання, в чому саме на його думку полягає порушення інтересів держави у цих обставинах, в чому полягають втрати, яких зазнала держава внаслідок тих порушень встановленого Законом порядку проведення відкритих торгів, на які він посилається, не подав доказів порушення першим відповідачем принципу недискримінації учасників, протиправного витрачання коштів місцевого бюджету, що унеможливило їх раціональне та ефективне використання, не зазначив, в чому саме таке раціональне та ефективне використання полягає.

За приписами ст. 28 Закону, у разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

Суд враховує, що пропозицію другого відповідача автоматично електронною системою закупівель на основі критерію ціна - 100% визнано найбільш економічно вигідною.

Разом з цим, одним із принципів закупівлі згідно зі ст. 3 Закону є максимальна економія та ефективність, що на думку суду враховано першим відповідача при визначенні переможцем закупівлі другого відповідача.

Доказів звернення учасників торгів до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи матеріали справи не містять.

До укладення договору про закупівлю від 20.03.2017 № 21/03/17, другим відповідачем надано відповідні документи, передбачені тендерною документацією, відносно технічних та якісних характеристик предмету закупівлі, в тому числі сертифікати відповідності з додатками на світильники з посиланнями на протоколи сертифікаційних випробувань, декларації про відповідність, паспорти на світильники (а.с. 30-45, 109-123). У п. 2.1. договору другим відповідачем надана гарантія якості товарів, що постачаються.

Разом з цим, в матеріалах справи відсутні докази постачання неякісного товару, товару, що не відповідає Технічному завданню та умовам договору.

З урахуванням викладеного, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, що прокурором не доведено, що саме ті підстави, які визначені у позові, призвели до економічних втрат або інших негативних наслідків для інтересів держави, тому суд відмовляє у задоволенні позовних вимог щодо визнання недійсними (незаконними) результатів державної закупівлі, проведеної першим відповідачем, що оформлені протоколом засідання тендерного комітету від 28.02.2017, згідно з яким переможцем відкритих торгів по предмету закупівлі визнано другого відповідача.

Оскільки вимоги про визнання недійсним договору про закупівлю від 20.03.2017 № 21/03/17 та додаткової угоди № 1 від 24.03.2017 до договору, застосування наслідків недійсності договору купівлі-продажу від 20.03.2017 № 21/03/17 шляхом стягнення з другого відповідача на користь першого відповідача 44761 грн. 20 коп., мають похідний характер від вимоги щодо визнання недійсними (незаконними) результатів державної закупівлі, проведеної першим відповідачем, що оформлені протоколом засідання тендерного комітету від 28.02.2017, суд, з урахуванням ст. 202, 215, 203 Цивільного кодексу України, враховуючи недоведеність прокурором порушення інтересів держави замовником торгів, відмовляє у задоволенні позову в цій частині.

Відповідно до ст. ст. 44, 49 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на прокурора.

На підставі викладеного, керуючись ст. 44, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

1. У задоволенні позову відмовити.

Повне рішення складено 17.07.2017

СУДДЯ О.Ю. РЕЗНІЧЕНКО