ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2017 рокуф Справа № 910/5640/16

Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

Дроботової Т.Б.- головуючого
Алєєвої І.В. Рогач Л.І.
за участю представників:
позивачаОСОБА_4 - довіреність від 17.02.2016 р.; ОСОБА_5 - довіреність від 17.02.2016 р.
відповідачівДеяк Я.М. - довіреність від 02.02.2017 р.
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Фізичної особи - підприємця ОСОБА_7
на постановувід 20.04.2017 Київського апеляційного господарського суду
у справі№ 910/5640/16 господарського суду м. Києва
за позовомФізичної особи - підприємця ОСОБА_7
до 1. Державного підприємства "СЕТАМ"; 2. Товариство з обмеженою відповідальністю "Абсолют Фінанс"
провизнання електронних торгів такими, що відбулися
В С Т А Н О В И В :

У березні 2016 р. ФОП ОСОБА_7 звернувся до господарського суду м. Києва з позовом до ДП "СЕТАМ" про:

- скасування результатів електронних торгів, проведених ДП "СЕТАМ" 18.02.2016 р. з реалізації лоту № 120614 - "Нежилі приміщення, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1, загальною площею 362,4 кв.м.";

- визнання недійсним протоколу результатів електронних торгів від 18.02.2016 р.;

- визнання електронних торгів такими, що відбулися 15.02.2016 р.;

- визнання позивача переможцем електронних торгів, що відбулися 15.02.2016р. по лоту № 120614 з ціновою пропозицією 5 960 302,5 грн.;

- зобов'язання ДП "СЕТАМ" скласти протокол електронних торгів по лоту № 120614, яким визначити переможцем торгів учасника № 10 - ФОП ОСОБА_7

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 15.02.2016 р. позивач, беручи участь у аукціоні о 17 годин 48 хвилин 07 секунд запропонував по лоту № 120614 - "Нежилі приміщення, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1, загальною площею 362,4 кв.м." ціну 5 960 302,50 грн. Проте, після закінчення торгів система продовжувала приймати ставки, зокрема, о 18 годині 02 хвилини 10 секунд була прийнята ставка від іншого учасника № 12 на суму 6 019 905,53 грн., який і був визнаний переможцем.

17.02.2016 р. позивачем було подано до ДП "СЕТАМ" претензію про визнання частково недійсним протоколу електронних торгів в частині визначення переможцем іншого учасника № 12, визнання вказаних торгів, що були проведені 15.02.2016 р. такими, що відбулися, визнання позивача переможцем та складання відповідного протоколу, яка була залишена без задоволення.

Разом з цим, 18.02.2016 р. ДП "СЕТАМ" без повідомлення позивача протиправно було проведено нові торги з реалізації лоту № 120614 - "Нежилі приміщення, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1, загальною площею 362,4 кв.м." та визначено переможцем учасника № 12. Повторна претензія позивача про скасування торгів від 18.02.2016 р. відповідачем також була залишена без задоволення.

Позивач зазначав, що станом на момент проведення спірних електронних торгів питання реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів було врегульовано чинним на той час Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 р. № 656/5, згідно з яким електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні день і проводяться протягом одного робочого дня з 09 до 18 години. При цьому, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, електронні торги автоматично продовжуються на 30 хвилин від часу подачі останньої цінової пропозиції. Моментом подачі цінової пропозиції вважається зафіксований системою момент відправки учасником цінової пропозиції засобами системи. Переможцем електронних торгів визнається учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція.

Таким чином, як зазначав позивач, оскільки ним першим було зроблено ставку по лоту № 120614 раніше, ніж за 5 хвилин до закінчення торгів, у ДП "СЕТАМ" не було жодних правових підстав для продовження торгів та прийняття пропозиції від учасника № 12 після закінчення визначеного строку електронних торгів, а саме о 18:02:07 та визначення цього учасника переможцем.

При цьому, позивач зазначав, порядок зупинення та відновлення електронних торгів визначено розділом Х Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, згідно з пунктом 2 якого підставою для зупинення електронних торгів в цілому або по окремому лоту є, зокрема, наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу системи, а пунктом 3 Порядку передбачено, що за наявності технічних підстав, організатор негайно зупиняє електронні торги, про що складає акт про зупинення електронних торгів з фіксацією підстави та рішення про їх зупинення із розміщенням акта на веб-сайті. У разі усунення підстав для зупинення електронних торгів, організатор з дотриманням вимог Порядку засобами системи здійснює заходи щодо відновлення електронних торгів із збереженням попередніх умов їх проведення та без уцінки майна. Інформація про відновлення електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з моменту відновлення засобами системи розміщується на веб-сайті та надсилається усім учасникам в особистий кабінет. Інформація про відновлення електронних торгів обов'язково має містити підстави для відновлення електронних торгів та дату і час їх початку.

Проте, позивач жодної інформації від відповідача, як організатора електронних торгів, про зупинення та/або відновлення торгів з реалізації лоту № 120614 - "Нежилі приміщення, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1, загальною площею 362,4 кв.м." не отримував. Повідомлення про проведення нових торгів з реалізації вказаного лоту 18.02.2016 р. позивач також не отримував.

ДП "СЕТАМ" у відзиві на позовну заяву просило відмовити у її задоволенні вказуючи на те, що електронні торги 18.02.2016 р. по лоту № 120614 - "Нежилі приміщення, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1, загальною площею 362,4 кв.м." були проведені відповідачем з дотриманням вимог чинного законодавства та жодним чином не порушували права позивача.

Ухвалою господарського суду м. Києва від 25.05.2016 р. залучено до участі у справі ТОВ "Абсолют Фінанс" в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

Рішенням господарського суду м. Києва від 14.06.2016 р. (суддя Ярмак О.М.) у позові відмовлено повністю.

Мотивуючи рішення суд першої інстанції зазначав, що посилаючись на порушення організатором процедури зупинення та поновлення електронних торгів, позивач просив скасувати результати електронних торгів, проведених відповідачем 18.02.2016 р., проте, обраний позивачем спосіб захисту свого права у вигляді вимоги про скасування результатів електронних торгів не відповідає встановленим законодавством способам захисту.

При цьому, судом першої інстанції було зазначено про недоведеність позивачем наявність в діях відповідача протиправності при проведенні електронних торгів.

За апеляційною скаргою ФОП ОСОБА_7 Київським апеляційним господарським судом порушено провадження, а ухвалою від 05.10.2016 р. залучено до участі у справі іншого відповідача - ТОВ "Абсолют Фінанс".

Постановою Київського апеляційного господарського суду (судді: Андрієнко В.В., Буравльов С.І., Пономаренко Є.Ю.) від 20.04.2017 р., за результатами перегляду рішення господарського суду м. Києва від 14.06.2016 р. в апеляційному порядку, залишено його без змін з тих же підстав.

ФОП ОСОБА_7 подав до Вищого господарського суду України касаційну скаргу, в якій просить судові рішення у даній справі скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, обґрунтовуючи доводи касаційної скарги неправильним застосуванням судами норм матеріального та процесуального права, не погоджуючись із висновком судів про неправильно обраний позивачем спосіб захисту, вказуючи, що виходячи з правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, остання полягає в продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника до покупця - переможця торгів, а складання за наслідками проведення таких торгів відповідного акта є оформленням договірних відносин купівіл - продажу майна на прилюдних торгах, а отже є правочином, який в силу статей 203, 215 Цивільного кодексу України та статті 207 Господарського кодексу України може бути визнаний недійсним.

Скаржник наголошує на порушенні відповідачем положень, зокрема, Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 р. № 656/5, та посилаючись на постанови Верховного Суду України у справах № 6-116цс12 і № 6-3131цс15, вказує на не наведення судами мотивів, з яких відступлено від правової позиції Верховного Суду України щодо дотримання порядку проведення електронних торгів.

Заявник касаційної скарги зауважує, що всупереч процедурі, обумовленій положеннями Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, електронні торги, проведені 15.02.2016 р. з реалізації лоту № 120614 - "Нежилі приміщення, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1, загальною площею 362,4 кв.м." були протиправно скасовані відповідачем з посиланням на начебто наявність технічних підстав для їх зупинення. При цьому, відповідач належної інформації щодо зупинення електронних торгів не надав, пославшись лише на повідомлення від 16.02.2016 р., розміщене на веб-сайті системи щодо зупинення електронних торгів через наявність технічних підстав.

Проте, як зазначає скаржник, наданий відповідачем акт про зупинення електронних торгів від 15.02.2016 р. не відповідав формі та структурі, яка закріплена у Тимчасовому порядку, не містить об'єктивних даних щодо характеру і часу виникнення технічного збою під час проведення торгів 15.02.2016 р. та його тривалості, зазначення особи, яка прийняла рішення про зупинення торгів. Крім того, вказаний акт про зупинення електронних торгів від 15.02.2016 р. не відповідає Порядку засвідчення наявності електронного документа (електронних даних) на певний момент часу, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26.05.2004 р. № 680.

Крім того, позивача в порушення Тимчасового порядку, не було проінформовано про відновлення електронних торгів належним чином.

У відзиві на касаційну скаргу ДП "СЕТАМ" просить залишити її без задоволення з підстав недоведеності та необґрунтованості доводів скаржника, вказуючи, зокрема, на проведення електронних торгів з дотриманням вимог чинного законодавства.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення присутніх у судовому засіданні представників сторін, перевіривши наявні матеріали справи на предмет правильності застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судами під час розгляду справи, відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 02.10.2015 р. № 1885/5 "Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів" ДП "СЕТАМ" уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у ній, організацію та проведення електронних торгів, виконання інших функцій, передбачених Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 р. № 656/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 16.04.2014 р. за № 427/25204.

15.02.2016 відбувалися електронні торги по лоту за номером 120614, що являє собою нежилі приміщення, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 362,4 кв.м.

ФОП ОСОБА_7 брав участь у вказаних торгах з реалізації лоту за номером 120614 на підставі заявки від 03.02.2016 на участь у торгах.

Судами на підставі пояснень обох сторін зазначено, що 15.02.2016 р. остання цінова пропозиція по лоту № 120614 надійшла від позивача як учасника № 10 о 17:48:07, проте, о 18:02:10 продовжувалося приймання ставок учасників та було прийнято ставку від учасника № 12 - ТОВ "Абсолют Фінанс".

За твердженнями відповідача - ДП "СЕТАМ" продовження приймання ставок після 18:00 свідчить про технічні неполадки системи, що унеможливили проведення електронних торгів відповідно до норм чинного законодавства, внаслідок чого електронні торги були зупинені, що підтверджується актом про зупинення електронних торгів по лоту № 120614 та повідомленням на веб-сайті відповідача в мережі Інтернет, яким повідомлено учасників електронних торгів, які відбувалися 15.02.2016, що по торгам за лотами, серед яких лот № 120614, з метою забезпечення проведення електронних торгів у відповідності до вимог законодавства, було прийнято рішення про зупинення торгів через наявність технічних підстав, що унеможливили коректне проведення торгів, та прийнято рішення щодо поновлення вищевказаних електронних торгів 18.02.2016 р.

За наслідками поновлених електронних торгів 18.02.2016 р. було сформовано протокол № 146564, за яким переможцем торгів визначено учасника № 12 - ТОВ "Абсолют Фінанс", як особу з найвищою ціновою пропозицією.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору у даній справі є вимога ФОП ОСОБА_7 про скасування результатів електронних торгів, проведених ДП "СЕТАМ" 18.02.2016 р. з реалізації лоту № 120614, із визнанням недійсним протоколу результатів електронних торгів від 18.02.2016 р., а також про визнання такими, що відбулися електронних торгів від 15.02.2016 р., із визнанням позивача переможцем та зобов'язання ДП "СЕТАМ" скласти протокол електронних торгів по лоту № 120614, яким визначити переможцем торгів учасника № 10 - ФОП ОСОБА_7, вважаючи порушеними свої охоронювані законом права, у зв'язку із протиправним проведенням нових електронних торгів 18.02.2016 з реалізації лоту № 120614 та визначенні переможцем іншого учасника, незважаючи на те, що позивач зробив найбільшу ставку до закінчення торгів, які проводились 15.02.2016 р.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суди першої та апеляційної інстанції дійшли висновку, що такий спосіб захисту, як скасування результатів електронних торгів та визнання недійсним протоколу результатів електронних торгів норми чинного законодавства не містять, а відтак обраний позивачем спосіб захисту не відповідає способам, встановленим чинним законодавством України, а отже не призводить до поновлення порушеного права.

При цьому, суди дійшли висновку, що вимоги позивача про визнання електронних торгів такими, що відбулися 15.02.2016; визнання позивача переможцем цих електронних торгів лоту № 120614 з ціновою пропозицією 5 960 302,5 грн; зобов'язання відповідача скласти протокол електронних торгів по лоту № 120614, яким визначити переможцем торгів учасника № 10 - позивача також не підлягають задоволенню, оскільки заявлена позивачем вимога про визнання торгів такими, що відбулися по суті є вимогою про встановлення факту, що має юридичне значення, і такий факт може встановлюватися господарським судом лише при існуванні та розгляді між сторонами спору про право цивільне. Його встановлення є елементом оцінки фактичних обставин справи та обґрунтованості вимог, а тому такий спосіб захисту не відповідає способам, встановленим чинним законодавством, та, як наслідок, не призводить до поновлення порушеного права.

За змістом частини першої статті 62 Закону України "Про виконавче провадження" реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

Відповідно до статті 62 Закону України "Про виконавче провадження" та розпорядження Кабінету Міністрів України від 11.03.2015 р. № 212-р "Деякі питання реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів" Міністерство юстиції України наказом від 22.12.2015 р. № 2710/5 затвердило Порядок "Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів" (який набрав чинності 29.12.2015 р. та діяв на час проведення спірних електронних торгів від 15ютого 2016 р.), відповідно до якого уповноважено ДП "СЕТАМ" на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у ній, на організацію та проведення електронних торгів та на виконання інших функцій, передбачених Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим цим наказом.

У пункті 1 розділу І вказаного Порядку (значення термінів) передбачено, що електронні торги - продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Система електронних торгів - інформаційна електронна система, що забезпечує здійснення в електронній формі процесів прийняття та розміщення інформації про лоти, подання й обробки заявок на участь в електронних торгах, проведення електронних торгів з реалізації арештованого державними виконавцями майна, обробки інформації про електронні торги;

Пунктом 3 розділу ІІІ Порядку (підготовка до проведення електронних торгів) передбачено, що організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на другий робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, що підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з Єдиним державним реєстром виконавчих проваджень тощо).

При формуванні лота Організатор має право розділити майно, що направлене на реалізацію в рамках однієї заявки, на декілька лотів або об'єднати майно, що направлене на реалізацію в межах одного виконавчого провадження кількома заявками, в один лот, керуючись принципом найбільшої ефективності продажу (сплати найвищої можливої ціни за найкоротший строк).

Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна, який становить: для лотів зі стартовою ціною до 5000,00 грн. - 10 календарних днів; для лотів зі стартовою ціною від 5000,01 до 1000000,00 грн. - 20 календарних днів; для лотів зі стартовою ціною від 1000000,01 грн. - 30 календарних днів.

Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у систему.

Для участі в електронних торгах учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо за формою, розміщеною на Веб-сайті, сплачує гарантійний внесок на рахунок Організатора (крім випадків, визначених розділом VI, пунктами 1, 2 розділу VII цього Порядку) та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком. Система автоматично завершує реєстрацію учасника та надає йому відповідний доступ до участі у торгах негайно після підтвердження Організатором сплати сум гарантійного внеску, а за лотами, де така сплата не вимагається, одразу після належного заповнення заявки учасника (пункт 2 розділу ІV).

Розділом V Порядку "Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів", затвердженого, наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 р. № 2710/5 (в редакції, чинній на момент проведення спірних електронних торгів від 15.02.2016 р. та 18.02.2016 р.) передбачено, що реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів. Електронні торги у формі аукціону розпочинаються о 09.00 годині дня, визначеного в інформаційному повідомленні, та закінчуються на третій календарний день о 22.00 годині. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але не пізніше 24.00 години.

Усі учасники, що були зареєстровані Організатором, мають он-лайн доступ до перебігу електронних торгів. Учасники висувають свої цінові пропозиції щодо лота. Цінова пропозиція подається через Веб-сайт електронних торгів з кроком підвищення ставки, зазначеним у повідомленні про електронні торги. Перша цінова пропозиція може бути рівною стартовій ціні лота. Кожна наступна цінова пропозиція повинна містити ціну, що на встановлений Організатором крок вища за попередню. Моментом подання цінової пропозиції вважається зафіксований Системою момент відправки учасником цінової пропозиції засобами Системи. Зареєстрований учасник може у будь-який момент електронних торгів зробити відповідну цінову пропозицію.

Як вбачається з матеріалів справи, у інформації на Веб-сайті ДП "СЕТАМ" опублікованої 06.01.2016 р. оголошено аукціон по лоту № 120614 -"Нежилі приміщення, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1, загальною площею 362,4 кв.м." з визначенням, зокрема, стартової ціни у розмірі 5 960 302,13 грн., часу початку аукціону - 15.02.2016 р. о 09:00 та закінчення аукціону - 15.02.2016 р. о 18:00 (том 1 а.с. 17).

Здійснюючи судовий розгляд справи судами було встановлено, що не заперечувалось і сторонами у справі, що 15.02.2016 р. остання цінова пропозиція по лоту № 120614 надійшла від позивача як учасника № 10 о 17:48:07, проте, о 18:02:10 продовжувалося приймання ставок учасників та було прийнято ставку від учасника № 12 - ТОВ "Абсолют Фінанс".

При цьому, відповідно до пункту 2 розділу XІ Порядку "Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів", яким передбачені підстави визнання електронних торгів такими, що не відбулися, зупинення електронних торгів та зняття майна з реалізації, підставою для зупинення електронних торгів в цілому або за окремим лотом є:

- рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна;

- зупинення виконавчого провадження у випадках, визначених Законом України "Про виконавче провадження";

- наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності.

За наявності підстав, визначених у пункті 2 цього розділу, Організатор негайно зупиняє електронні торги в цілому або за окремим лотом, про що складає акт про зупинення електронних торгів з фіксацією підстави та рішення про їх зупинення. Цей акт засобами Системи автоматично розміщується на Веб-сайті. З моменту зупинення електронних торгів в цілому або за окремим лотом строки електронних торгів автоматично призупиняються (пункт 3 Порядку).

Проте, здійснюючи судовий розгляд справи судами першої та апеляційної інстанції не взято до уваги доводи позивача та не встановлені відповідні обставини, зокрема, щодо:

- правомірності продовження електронних торгів та прийняття ставки учасника № 12 - ТОВ "Абсолют Фінанс" 15.02.2016 р. після закінчення визначених дати та часу проведення електронних торгів - о 18:02:10;

- чи є таке продовження прийняття ставок учасників після закінчення визначеного строку електронних торгів технічною підставою для зупинення електронних торгів, визначеною у пункті 2 розділу XІ Порядку;

- обставини стосовно відповідності акта про зупинення електронних торгів 15.02.2016 р., наявного у матеріалах справи, вимогам Порядку щодо фіксації у цьому акті підстави та рішення про їх зупинення, часу такого припинення та часу формування акта із відповідним його розміщенням на Веб-сайті.

Крім того, пунктом 3 Порядку передбачено також, що у разі усунення підстав для зупинення електронних торгів, визначених у пункті 2 цього розділу, Організатор з дотриманням вимог цього Порядку засобами Системи здійснює заходи щодо відновлення електронних торгів у цілому або за окремим лотом із збереженням попередніх умов їх проведення, продовженням строку торгів та без уцінки майна. Інформація про відновлення електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня їх відновлення засобами Системи розміщується на Веб-сайті та надсилається усім учасникам в їх особисті кабінети. Інформація про відновлення електронних торгів обов'язково повинна містити підстави для відновлення електронних торгів та дату і час їх початку.

Система забезпечує наявність у кожного зареєстрованого учасника особистого кабінету, доступ до якого здійснюється з використанням логіна та пароля такої особи. Особистий кабінет учасника - розділ Веб-сайту, доступ до якого має тільки зареєстрований учасник, що авторизується за допомогою особистих ідентифікаторів доступу до особистого кабінету, у якому розміщуються інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, інша інформація про електронні торги, у яких він бере участь, через який здійснюється подання заявок на участь в електронних торгах, проводяться торговельні сесії електронних торгів, роздруковуються необхідні учаснику матеріали (розділи І, ІV Порядку).

Проте, здійснюючи судовий розгляд справи, судами першої та апеляційної інстанції не взято до уваги доводи позивача та не встановлено обставин щодо дотримання вимог пункту 3 Порядку "Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів" при здійсненні організатором електронних торгів заходів щодо відновлення електронних торгів 18.02.2016 р. та належного, визначеного законодавством, повідомлення всіх учасників електронних торгів.

При цьому, відповідно до розділу XII Порядку спори, пов'язані з реалізацією майна, вирішуються в судовому порядку.

Відповідно до частини 1 статті 1 Господарського процесуального кодексу України підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності, мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, а також для вжиття передбачених цим Кодексом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

За приписами 15 Цивільного кодексу України кожна сторона має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб'єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб'єктивне право особи зменшилось або зникло як таке, порушення права пов'язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Таким чином, у розумінні закону, суб'єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

За приписами процесуального законодавства захисту в господарському суді підлягає не лише порушене суб'єктивне право, а й охоронюваний законом інтерес.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України № 18-рп/2004 від 01.12.2004 р., види і зміст охоронюваних законом інтересів, що перебувають у логічно-смисловому зв'язку з поняттям "права" як правило не визначаються у статтях закону, а тому фактично є правоохоронюваними. Охоронюваний законом інтерес перебуває під захистом не тільки закону, а й об'єктивного права в цілому, що панує у суспільстві, зокрема, справедливості, оскільки інтерес у вузькому розумінні зумовлюється загальним змістом такого права та є його складовою.

Для розуміння поняття "охоронюваний законом інтерес" важливо врахувати й те, що конфлікт інтересів притаманний не тільки правовим і не правовим інтересам, а й конгломерату власне законних, охоронюваних законом і правом інтересів. Поняття "охоронюваний законом інтерес" у логічно-смисловому зв'язку з поняттям "права" треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних та колективних потреб, які не суперечать Конституції та законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально правовим засадам.

Тобто, інтерес позивача має бути законним, не суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам та відповідати критеріям охоронюваного законом інтересу, офіційне тлумачення якого дано в резолютивній частині вказаного Рішення Конституційного Суду України.

Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб'єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов'язку зобов'язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб'єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв'язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав; під захистом легітимного інтересу розуміється відновлення можливості досягнення прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає передчасним висновки судів першої та апеляційної інстанції стосовно того, що зважаючи на невідповідність обраного позивачем способу захисту, порушеного на його думку, права встановленим законодавством способам захисту, та не доведення ним факту його порушення з огляду на відсутність в діях відповідача протиправності, позовні вимоги про скасування результатів електронних торгів, проведених ДП "СЕТАМ" 18.02.2016 р. з реалізації лоту № 120614 - "Нежилі приміщення, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1, загальною площею 362,4 кв.м." із визнанням недійсним відповідного протоколу, задоволенню не підлягає.

Відповідно до статті 43 цього Кодексу господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили. Визнання однією стороною фактичних даних і обставин, якими інша сторона обґрунтовує свої вимоги або заперечення, для господарського суду не є обов'язковим.

Відхиляючи будь-які доводи сторін чи спростовуючи подані стороною докази, господарські суди повинні у мотивувальній частині рішення навести правове обґрунтування і ті доведені фактичні обставини, з огляду на які ці доводи або докази не взято до уваги судом. Викладення у рішенні лише доводів та доказів сторони, на користь якої приймається рішення, є порушенням вимог статті 42 Господарського процесуального кодексу України щодо рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Проте, здійснюючи судовий розгляд справи судами першої та апеляційної інстанції спір, у відповідності до визначених позивачем правових підстав для звернення до суду з позовом, на підставі дослідження всіх доказів у справі та надання оцінки всім доводам сторін та документам, виходячи з норм законодавства, розглянутий не був.

Оскільки в силу статті 1117 Господарського процесуального кодексу України, касаційна інстанція не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові господарського суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати нові докази або додатково перевіряти докази, судові рішення у даній справі підлягають скасуванню, а справа - направленню на новий розгляд до господарського суду м. Києва.

При новому розгляді справи судам необхідно врахувати викладене, всебічно і повно перевірити доводи, на яких ґрунтуються вимоги та заперечення сторін, і в залежності від встановлених обставин вирішити спір у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Керуючись статтями 43, 1117, пунктом 3 статті 1119, статтями 11110, 11111, 11112 Господарського процесуального кодексу України Вищий господарський суд України,

П О С Т А Н О В И В :

Постанову Київського апеляційного господарського суду від 20.04.2017 р. у справі № 910/5640/16 та рішення господарського суду м. Києва від 14.06.2016 р. скасувати, справу направити на новий розгляд до господарського суду м. Києва.

Касаційну скаргу задовольнити частково.

Головуючий суддя Т. Дроботова

Судді: І. Алєєва

Л. Рогач