ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" червня 2017 р. Справа № 925/361/17

За позовом Черкаської міської ради

до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1

про стягнення 63254 грн. 02 коп.

Суддя Дорошенко М.В.

Секретар судового засідання Биченко М.О.

Представники сторін:

від позивача: Житнікова Т.А. за довіреністю від 03.01.2017;

від відповідача: Геращенко М.В. за довіреністю від 20.07.2016;

Черкаська міська рада звернулася до Господарського суду Черкаської області із позовом до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про стягнення з нього на користь міського бюджету м. Черкаси 63254 грн. 02 коп. збитків у вигляді неодержаних позивачем доходів від користування відповідачем земельною ділянкою комунальної власності територіальної громади м. Черкаси без укладання договору оренди землі і реєстрації своїх прав на земельну ділянку.

У позовній заяві позивач також просить господарський суд судові витрати покласти на відповідача.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідач є власником будівель майстерень літ. А-І, А1 - 1, А2 - 1, огорожі №1-5 і замощення №1, які розташовані по АДРЕСА_2, і користується земельною ділянкою під цими об'єктами нерухомого майна за відсутності укладеного договору оренди землі, без державної реєстрації речових прав на землю і без внесення плати за цю землю.

Ухвалою від 03.04.2017 Господарський суд Черкаської області прийняв позовну заяву Черкаської міської ради до розгляду, порушив провадження у цій справі і призначив її розгляд у судовому засіданні на 10 год. 00 хв. 27.04.2017 у приміщенні Господарського суду Черкаської області.

Ухвалою від 27.04.2017 року Господарський суд Черкаської області відклав розгляд справи на 09 год. 30 хв. 30.05.2017 у приміщенні Господарського суду Черкаської області.

30 травня 2017 року представник відповідача подав до господарського суду відзив на позов, яким заперечив проти позову, вказавши при цьому на відсутність своєї вини у неоформленні права оренди на земельну ділянку, оскільки він не ухилявся від укладення договору оренди землі, проект якого позивач надіслав відповідачу лише в лютому 2017 року, тому лише з цього часу у відповідача виникла можливість підписати такий договір. Також представник відповідача зазначив у відзиві на позов, що через не укладення договору оренди землі у позивача відсутні підстави для нарахування орендної плати за землю і пені за прострочення її сплати.

Крім того, представник відповідача заявив у відзиві на позов про застосування господарським судом до заявлених позивачем вимог загальної трирічної позовної давності, яка за його твердженням в частині збитків, нарахованих за період з грудня 2013 року по квітень 2014 року, на день подання позивачем позову спливла.

Ухвалою від 30.05.2017 Господарський суд Черкаської області відклав розгляд справи на 10 годину 13.06.2017 у приміщенні Господарського суду Черкаської області.

У судовому засіданні, яке відбулося 13.06.2017 за участю представників обох сторін, Господарський суд оголосив перерву у судовому засіданні до 11 години 30 хвилин 16.06.2017.

У засіданні суду, яке відбулося 16.06.2017за участю представників обох сторін, представник позивача позов підтримав з викладених у ньому підстав, а представник відповідача проти позову заперечив з підстав викладених у відзиві на позов.

Дослідивши наявні у справі письмові докази, заслухавши пояснення представників сторін, Господарський суд Черкаської області

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 18.04.2008 у справі №2-1937/08, яке набрало законної сили, за ОСОБА_1 визнано право власності на будівлі майстерень літ. А-І, А1 - 1, А2 - 1, огорожу №1-5, замощення №1, які розташовані по АДРЕСА_2

Згідно з витягом комунального підприємства "Черкаське обласне об'єднане бюро технічної інвентаризації" від 12.05.2008 №18767557 про реєстрацію права власності на нерухоме майно 12.05.2008 за ОСОБА_1 на підставі вказаного вище рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси було зареєстроване право власності на будівлі майстерень літ. А-І, А1 - 1, А2 - 1, огорожу №1-5, замощення №1, які розташовані по АДРЕСА_2.

27 січня 2015 року Черкаська міська рада прийняла рішення № 2-722 "Про надання фізичній особі - підприємцю ОСОБА_1 земельної ділянки в оренду по АДРЕСА_2".

Цим рішенням Черкаська міська рада вирішила, зокрема:

зареєструвати право комунальної власності за територіальною громадою міста Черкаси на земельні ділянки площею 0,0701 га (кадастровий номер НОМЕР_2) та площею 0,2105 га (кадастровий номер НОМЕР_3) по АДРЕСА_2, в межах, визначених проектом землеустрою щодо відведення земельної ділянки;

затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки фізичній особі - підприємцю ОСОБА_1 площею 0,2806 га по АДРЕСА_2.

надати фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,2806 га по АДРЕСА_2 в оренду на 49 років під нежитлові будівлі майстерень за рахунок земель Черкаської міської ради площею 0,0720 га та за рахунок землекористування приватного підприємства „Манич" площею 0,2086 га;

зобов'язати фізичну особу - підприємця ОСОБА_1 укласти договір про відшкодування збитків (неодержаного доходу) власнику землі (міській раді) за період використання землі без правоустановчих документів (з дати набуття права власності на нерухоме майно) у встановленому законом порядку і договір оренди землі з Черкаською міською радою та здійснити дії, направлені на державну реєстрацію права оренди земельної ділянки протягом двох місяців з дати прийняття рішення.

Відповідно до ст. ст. 12, 122, 124 Земельного кодексу України та ст. 4 Закону України "Про оренду землі" передача земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб відноситься до повноважень сільських, селищних, міських рад.

Згідно з п. 34 ст. 26, ч. 1 ст. 73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питань регулювання земельних відносин, а акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов'язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об'єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Отже, в даному випадку Черкаська міська рада, приймаючи рішення від 27.01.2015 №2-722, діяла як повноважний орган щодо передачі в оренду земельної ділянки комунальної власності територіальної громади м. Черкаси фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1, тому для останнього вказане рішення Черкаської міської ради є обов'язковим для виконання.

Листом від 26.04.2015 №1447-01-25 Департамент архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради пославшись на прийняте Черкаською міською радою рішення від 27.01.2015 №2-722 запропонував фізичній особі - підприємцю ОСОБА_1 терміново укласти договір оренди землі з Черкаською міською радою та здійснити його державну реєстрацію.

05 серпня 2016 року фізична особа - підприємець ОСОБА_1 звернувся до Черкаської міської ради з листом, у якому просив змінити проект землеустрою відведеної земельної ділянки площею 0,2806 га під нежитлові будівлі майстерень по АДРЕСА_2, яка надана в оренду за рішенням Черкаської міської ради від 27.01.2015 №2-722, і зменшити її до 0,13 га, у зв'язку зі станом здоров'я та недоцільністю відведення земельної ділянки такої значної площі.

Листом від 15.09.2016 №6112-2 Департамент архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради, пославшись на ст. 79-1 Земельного кодексу України, повідомив фізичну особу - підприємця ОСОБА_1, що вирішення питання про зменшення відведеної земельної ділянки можливе лише після формування відповідної земельної ділянки за технічною документацією із землеустрою щодо поділу земельної ділянки.

Наразі поділу наданої за рішенням Черкаської міської ради від 27.01.2015 №2-722 фізичній особі - підприємцю ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,2806 га по АДРЕСА_2 зі складанням відповідної технічної документації із землеустрою не відбулося.

Листом від 21.11.2016 №1746/18-08, адресованим Департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради, Департамент фінансової політики Черкаської міської ради повідомив, що станом на 17.11.2016 копія укладеного з фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 договору оренди землі у Департаменті відсутня, орендна плата за землю від цього підприємця не надходила.

09 грудня 2016 року Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради надіслав фізичній особі - підприємцю ОСОБА_1 рекомендований лист від 08.12.2016 №4736-01-25, яким запросив адресата узяти участь у засіданні комісії з визначення збитків власникам землі, яке відбудеться щ 15 год. 00 хв. 15.12.2016 в приміщенні Черкаської міської ради, з питання нарахування збитків, завданих використанням земельної ділянки по АДРЕСА_2 без правовстановлюючих документів.

15 грудня 2016 року створена виконавчим комітетом Черкаської міської ради комісія для визначення збитків власникам землі та землекористувачам і втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва у м. Черкаси склала акт про визначення збитків власнику землі №18-2016, за яким визначила суму збитків у вигляді неодержаного Черкаською міською радою доходу за час фактичного користування фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 земельною ділянкою по АДРЕСА_2 за період з 30.11.2013 по 30.11.2016 у розмірі 63254 грн. 02 коп. Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 участі у засіданні цієї комісії не приймав.

Згідно з розрахунком Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради вказана сума збитків становить суму неодержаної Черкаською міською радою за період з 30.11.2013 по 30.11.2016 орендної плати за надану в оренду фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 за рішенням Черкаської міської ради від 27.01.2015 №2-722 земельну ділянку у розмірі 3% від її нормативної грошової оцінки з урахуванням індексації, що мала місце у 2015 році за 2014 рік та у 2016 році за 2015 рік, а також із застосуванням щорічних коефіцієнтів у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України на початок кожного звітного періоду.

Рішенням від 31.01.2017 №121 виконавчий комітет Черкаської міської ради затвердив акт про визначення збитків власнику землі від 15.12.2016 №18-2016 у розмірі 63254 грн. 02 коп. за період з 30.11.2013 по 30.11.2016.

Листом від 20.12.2016 №29977/23-01-12-0326 державна податкова інспекція у м. Черкасах повідомила Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради про те, що фізична особа-підприємець ОСОБА_1 земельний податок за земельну ділянку по вул.. Сурікова, 12а не нараховував і не сплачував.

Листом від 09.02.2017 № 556-01-25 Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради направив на адресу відповідача для підписання підписаний 06.01.2017 міським головою м. Черкаси проект договору оренди землі.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 надісланий йому Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської проект договору оренди землі до Черкаської міської ради зі своїм підписом не повернув і визначену йому за актом про визначення збитків власнику землі 15.12.2016 №18-2016 суму збитків у розмірі 63254 грн. 02 коп. не сплатив, що й спричинило даний спір.

На день прийняття господарським судом цього рішення відповідач доказів сплати ним земельного податку чи орендної плати за користування спірною земельною ділянкою у період з 30.11.2013 по 30.11.2016 господарському суду не надав і стягувану суму збитків не сплатив.

Правовий механізм переходу прав на землю, пов'язаний із переходом права на будинок, будівлю або споруду, визначено у статті 120 Земельного кодексу України.

Виходячи зі змісту зазначеної статті, норма щодо переходу права на земельну ділянку у разі переходу права на будинок, будівлю і споруду може бути застосована у випадках, якщо земельна ділянка перебувала у власності або у користуванні колишнього власника будівлі.

Як вбачається із положень статті 120 Земельного кодексу України виникнення права власності на об'єкт нерухомості не є підставою для автоматичного виникнення права власності чи укладення (продовження, поновлення) договору оренди земельної ділянки.

Водночас за змістом статті 125 Земельного кодексу України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Зважаючи на вказані положення Земельного кодексу України, новий власник об'єкта нерухомості не звільняється від необхідності оформлення права на земельну ділянку відповідно до вимог законодавства.

Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку, що з моменту виникнення права власності на нерухоме майно у власника виникає обов'язок оформити та зареєструвати речове право на відповідну земельну ділянку, розташовану під цим нерухомим майном.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд України у своїх постановах від 12.04.2017 у справах №922/5468/14 і №922/207/15.

У справі, що розглядається, фізична особа-підприємець ОСОБА_1, набувши право власності на об'єкти нерухомості, розташовані на спірній земельній ділянці, належним чином не оформив правовідносин щодо користування земельною ділянкою.

Статтею 206 Земельного кодексу України встановлено, що використання землі в Україні є платним. Об'єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Статтею 14 Податкового кодексу України що плата за землю - це обов'язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.

У даному випадку фізична особа-підприємець ОСОБА_1, правомірно володіючи будівлями майстерень літ. А-І, А1 - 1, А2 - 1, огорожею №1-5, замощенням №1, які розташовані по АДРЕСА_2, користується спірною земельною ділянкою. При цьому відповідач не вчинив дій, спрямованих на оформлення права власності або права постійного користування вказаною земельною ділянкою, а тому не є суб'єктом плати за землю у формі земельного податку. Отже, єдиною можливою формою здійснення плати за землю для відповідача як землекористувача є орендна плата (пункти 14.1.72, 14.1.73 ст. 14 Податкового кодексу України).

Таким чином, із часу виникнення права власності на нерухоме майно, розташоване на спірній земельній ділянці, у фізичної особа-підприємця ОСОБА_1 виник й обов'язок укласти договір оренди спірної земельної ділянки і пройти державну реєстрацію права оренди на землю. Цього обов'язку відповідач не виконав, а отже без законних підстав зберігав у себе кошти за оренду землі і тим самим завдавав Черкаській міській раді збитки у вигляді неодержаних нею доходів, які б вона могла одержати як орендну плату за користування спірною земельною ділянкою.

Відшкодування збитків (упущеної вигоди) є видом цивільно-правової відповідальності. Підстави для настання цивільно-правової відповідальності за порушення земельного законодавства встановлено, зокрема, Земельним кодексом України.

Згідно з ст. 152 Земельного кодексу України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Відповідно до статті 156 Земельного кодексу України власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок, зокрема, неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки.

Стаття 157 Земельного кодексу України передбачає, що відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам здійснюють органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, громадяни та юридичні особи, які використовують земельні ділянки, а також органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, громадяни та юридичні особи, діяльність яких обмежує права власників і землекористувачів. Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою від 19.04.1993 №284 Кабінет Міністрів України затвердив Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам (далі - Порядок).

Пунктами 2 та 3 Порядку в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, встановлено, що розміри збитків визначаються комісіями, створеними Київською та Севастопольською міськими, районними державними адміністраціями, виконавчими комітетами міських (міст обласного значення) рад. Відшкодуванню підлягають збитки власників землі та землекористувачів, у тому числі, орендарів, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обґрунтовані. Неодержаний доход - це доход, який міг би одержати власник землі, землекористувач із земельної ділянки і який він не одержав внаслідок її вилучення, викупу, або тимчасового зайняття, обмеження прав, погіршення якості землі або приведення її у непридатність для використання за цільовим призначенням у результаті негативного впливу, спричиненого діяльністю підприємств, установ, організацій та громадян.

За змістом положень ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Зазначена норма кореспондується з положеннями ст. 224 Господарського кодексу України, якою встановлено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначено у ст. 1166 Цивільного кодексу України, згідно з якою майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить протиправну поведінку заподіювача шкоди, наявність шкоди, причинний зв'язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача та вину останнього. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

З огляду на викладені вище обставини та норми чинного законодавства Господарський суд Черкаської області дійшов до таких висновків.

Відповідач з дня виникнення у нього права власності на нерухоме майно не виконав свого обов'язку з оформлення за собою у відповідності з вимогами земельного законодавства права оренди на земельну ділянку, на якій розташоване це майно.

Отож у відповідача протягом усього періоду з 30.11.2013 по 30.11.2016, за який нарахована стягувана сума збитків, в силу ст. 125 Земельного кодексу України не виникло права оренди на спірну земельну ділянку.

Відповідач, будучи власником об'єктів нерухомого, розташованих на спірній земельній ділянці, є користувачем цієї земельної ділянки.

Отже, відповідач протягом періоду з 30.11.2013 по 30.11.2016 фактично користувався спірною земельною ділянкою за відсутності у нього оформленого у відповідності з вимогами земельного законодавства права оренди на цю земельну ділянку і не сплачував до бюджету м. Черкаси орендну плату за землю, а позивач відповідно не одержував доходи від орендної плати за користування нею відповідачем.

Таким чином, у даному випадку мають місце (є доведеними) усі чотири елементи складу цивільного правопорушення, необхідні для притягнення відповідача до такої відповідальності як відшкодування збитків.

Протиправна поведінка відповідача полягала у невиконанні ним свого обов'язку щодо оформлення свого права оренди на спірну земельну ділянку з дня виникнення у нього права власності на нерухоме майно, розташоване на цій земельній ділянці.

Збитки, завдані позивачу протиправною поведінкою відповідача, полягають у неодержанні позивачем доходів від орендної плати за користування позивачем спірною земельною ділянкою, які б позивач одержав у разі оформлення відповідачем права оренди на цю земельну ділянку.

Причинний зв'язок між завданими позивачу збитками та протиправною поведінкою відповідача полягає у тому, що саме внаслідок вказаної вище протиправної поведінки відповідача позивач не одержав доходи від орендної плати за землю.

Відповідач не довів відсутність своєї вини у завданні позивачу збитків, оскільки не довів, що з дня виникнення у нього права власності на об'єкти нерухомого майна, розташованого на спірній земельній ділянці, вжив усіх залежних від нього заходів щодо належного виконання своїх зобов'язань у щодо оформлення права оренди на спірну земельну ділянку.

У розрахунку стягуваної суми збитків позивач правильно застосував мінімальну ставку орендної плати за землю - 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки з урахуванням її індексації у 2015 та у 2016роках. При цьому застосування позивачем для визначення суми збитків коефіцієнту у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України на початок кожного звітного періоду не ґрунтується на чинному законодавстві.

Як уже зазначалося вище з посиланням на ст. 22 Цивільного кодексу України та ст. 224 Господарського кодексу України неодержаними доходами є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене.

Позивач за звичайних обставин, якби його право не було порушене відповідачем, міг би реально одержати від відповідача орендну плату за землю у розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки з урахуванням її індексації без коефіцієнтів у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України на початок кожного звітного періоду.

Згідно з актом про визначення збитків власнику землі 15.12.2016 №18-2016 сума завданих позивачу збитків без застосування коефіцієнтів у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України на початок кожного звітного за період з 30.11.2013 по 30.11.2016 становить 49125 грн. 76 коп.

Статтею 257 Цивільного кодексу України встановлено загальну позовну давність тривалістю у три роки.

Згідно з ч 1 ст. 261 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Станом на 29.03.2017 - день подання позивачем позову до Господарського суду Черкаської області трирічний строк позовної давності за вимогами про стягнення збитків у сумі 4053 грн. 43 коп., нарахованих за період з 30.11.2013 по 28.03.2014, сплив, оскільки позивач станом на 29.03.2014 знав про порушення відповідачем його права у вказаний період часу на одержання орендної плати за землю.

Відповідно до частин 3-5 ст. 267 Цивільного кодексу України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Позивач причин пропущення ним позовної давності не вказав, тому господарський суд вважає, що у даному випадку причини пропущення строку позовної давності за вимогою про стягнення 4053 грн. 43 коп. збитків, нарахованих за період з 30.11.2013 по 28.03.2014, не є поважними, а це означає, що в цій частині позовних вимог у позові слід відмовити через сплив позовної давності.

За таких обставин позов підлягає задоволенню лише в частині стягнення 45072 грн. 33 коп. (49125 грн. 76 коп. 4053 грн. 43 коп.) збитків.

За подання позову Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради за платіжним дорученням від 23.03.2017 №76 сплатив 1600 грн. судового збору.

Відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України пропорційно розміру задоволених позовних вимог Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача 1140 грн. 10 коп. витрат на сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 82-84 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд Черкаської області

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, 18029, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) через Черкаську міську раду (вул. Б. Вишневецького, 36, м. Черкаси, 18000, ідентифікаційний код 25212542) на користь міського бюджету м. Черкаси із зарахуванням на рахунок №0001, банк отримувача - ГУДКС України в Черкаській області, одержувач УК у м. Черкаси, ЗКПО 38031150, МФО 854018, код платежу 18010900 - 45072 грн. 33 коп. збитків.

Стягнути з фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, 18029, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) на користь Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської (вул. Б. Вишневецького, 36, м. Черкаси, 18000, ідентифікаційний код 38715770) - 1140 грн. 10 коп. витрат на сплату судового збору.

У задоволенні решти позову відмовити.

Це рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного господарського суду у порядку та строки, передбачені розділом ХІІ Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено і підписано 26.06.2017.

СУДДЯ М.В. Дорошенко