КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" червня 2017 р. Справа№ 911/2360/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Жук Г.А.

суддів: Дикунської С.Я.

Мальченко А.О.

за участю секретаря судового засідання Костяк В.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу (вх. №09-08.1/4026/17 від 15.05.2017) Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» на рішення Господарського суду міста Києва від 11.04.2017

у справі №911/2360/16 (суддя - Отрош І.М..)

за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк»

до Управління поліції охорони в Київській області

про стягнення 716 796,12 грн

за участю представників сторін:

від позивача: Штронда А.М., довіреність №3275-К-0 від 17.01.2017

від відповідача: Лабутіна О.А., довіреність №2 від 03.01.2017; Красновид Н.А., довіреність б/н від 03.01.2017

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (позивач у справі) звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Управління поліції охорони в Київській області (відповідач у справі) про стягнення 716 796,12 грн.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 14.09.2016 матеріали справи №911/2360/16 передано за територіальною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

В обґрунтування позовних вимог, позивач посилається на те, що у зв'язку з неналежним виконанням відповідачем зобов'язань за договором №1421/12 від 30.08.2012, а саме неприбуття наряду охорони у визначений договором час до об'єкту охорони, позивач зазнав збитків у загальному розмірі 716 796,12 грн, які складаються із суми викрадених коштів - 705 200,00 грн та залишкової вартості банкомата №САКІ6234 - 11 596,12 грн. Беручи до уваги наведене, ПАТ КБ «Приватбанк» відповідно до ст. 22, 1173 ЦК України вважає, що Управління поліції охорони в Київській області повинне відшкодувати завдані збитки.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.04.2017 у позові відмовлено.

Приймаючи рішення у справі, місцевий господарський суд на підставі умов договору №1421/12 від 30.08.2012 та представлених документів встановив відсутність підстав для притягнення відповідача до відповідальності у вигляді стягнення збитків, оскільки об'єкт охорони - приміщення відділення банку не був зданий позивачем під охорону, що відповідно виключає відповідальність відповідача, як охоронця/зберігача даного об'єкту.

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач, Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк», подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 11.04.2017 у справі №911/2360/16 та прийняти нове рішення про задоволення позову повністю.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на те, що висновки місцевого господарського суду не відповідають дійсним обставинам справи, оскільки, на думку апелянта, матеріалами справи підтверджується, що банкомат знаходився в приміщенні відділення банку та відносився до майна, охорону якого зобов'язаний був здійснювати відповідач на підставі договору №1421/12 від 30.08.2012. Однак, оскільки відповідач не забезпечив належне виконання договірних зобов'язань та своєчасного прибуття групи затримання на об'єкт охорони, він повинен відшкодувати завдані цим збитки у повному обсязі.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 17.05.2017 апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» на рішення Господарського суду міста Києва від 11.04.2017 прийнято до провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя Жук Г.А., судді: Мальченко А.О., Дикунська С.Я. та призначено розгляд справи на 14.06.2017.

09.06.2017 до Київського апеляційного господарського суду від відповідача надійшов відзив б/н від 08.06.2017 (вх. №09-11/10866/17) на апеляційну скаргу, в якому Управління поліції охорони в Київській області заперечує проти тверджень апелянта та вважає рішення Господарського суду міста Києва законним та обґрунтованим.

У судовому засіданні 14.06.2017 року представник апелянта підтримав вимоги апеляційної скарги, просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 11.04.2017 у справі №911/2360/16 та прийняти нове рішення про задоволення позову повністю.

Представники відповідача у справі заперечили проти задоволення вимог апеляційної скарги, вважають рішення Господарського суду міста Києва законним та обґрунтованим, а тому просять відмовити в задоволенні апеляційної позивача з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу.

Відповідно до ст. 101 ГПК України, у процесі перегляду справи, апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково наданими доказами, якщо заявник обґрунтував неможливість їх надання суду в першій інстанції з причин, що не залежали від нього, повторно розглядає справу. Апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення або ухвали місцевого суду у повному обсязі.

Судова колегія Київського апеляційного господарського суду, розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, дослідивши наявні докази в їх сукупності, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права встановила наступне.

30.08.2012 між Управлінням Державної служби охорони при ГУМВС України в Київській області, правонаступником якого є Управління поліції охорони в Київській області, (виконавець за договором, відповідач у справі), та Публічним акціонерним товариством Комерційним банком «Приватбанк» (замовник за договором, позивач у справі) було укладено договір №1421/12 про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження (а.с. 11-15 том 1), згідно з п. 2.1. якого замовник доручив, а виконавець зобов'язався здійснювати охорону майна замовника на об'єкті та обслуговування сигналізації на цьому об'єкті. За цим договором виконавець не приймає майно замовника на зберігання і не вступає у володіння ним.

Згідно з розділом 1 договору під об'єктом охорони слід розуміти об'єкт або приміщення, яке відокремлене від решти приміщень архітектурно-будівельними конструкціями (капітальними або некапітальними стінами), обладнане сигналізацією з підключенням на окремі вічка (коди) апаратури ПЦС, вказані у Дислокації. Майном замовника є гроші, цінні папери та речі матеріального світу, що є власністю замовника або передані йому у володіння та користування на підставі цивільно-правових угод. Охороною майна є комплекс організаційно-технічних заходів по забезпеченню збереження майна, що знаходиться на об'єкті, від протиправних посягань на нього третіх осіб у визначений договором період часу шляхом здійснення ПЦС спостереження за станом сигналізації об'єкта та оперативного реагування наряду охорони на сигнали тривоги у випадках переходу її у режим тривоги.

Відповідно до п. 2.2. договору, охорона майна, що знаходиться на об'єкті, здійснюється виконавцем у дні та години, вказані у дислокації (Додаток №1).

Пунктом 2.4. договору сторони погодили, що періодом охорони майна на об'єкті вважається час з моменту прийняття виконавцем сигналізації, якою обладнаний об'єкт, під спостереження ПЦС до зняття її з-під спостереження замовником у відповідності до Інструкції з правил користування сигналізацією.

За змістом п. 4.1. договору, виконавець зобов'язаний у час, визначений у Дислокації, здійснювати охорону майна замовника, що знаходиться на об'єкті, у відповідності до умов договору; у разі надходження на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації або інформації про непрацездатність системи сигналізації, виявленої під час її тестування, негайно направити наряд охорони та забезпечити його прибуття на об'єкт для встановлення причин її спрацювання в термін, зазначений додатком 6 до договору; сповістити замовника або його уповноважену особу про спрацювання сигналізації на об'єкті з метою виявлення причин спрацювання сигналізації протягом 30 хвилин з моменту спрацювання; забезпечити охорону майна на об'єкті після спрацювання сигналізації до прибуття на об'єкт замовника; за кожним фактом спрацювання сигналізації або інформації про непрацездатність системи сигналізації, виявленої під час її тестування, старший наряд охорони про прибуття до об'єкта банку зобов'язаний негайно інформувати замовника шляхом телефонного дзвінка в його диспетчерську службу за безкоштовним телефонним номером 092-716-38-99, виконавець несе відповідальність за фіксацію інформації про час прибуття наряду охорони до охоронюваного об'єкта; повідомляти чергову частину органів внутрішніх справ і замовнику про факт порушення цілісності об'єкта або збитки, заподіяні пошкодженням майна, що охороняється.

Згідно з п. 6.1. договору, за невиконання взятих на себе зобов'язань за цим договором, виконавець несе майнову відповідальність перед замовником за завдані йому прямі дійсні збитки.

Як встановлено п. 6.2. договору, при наявності письмової заяви замовника про заподіяні збитки, викликані злочинним посяганням, уповноважені представники виконавця та замовника зобов'язані брати участь у визначенні розміру цих збитків на день події.

Розмір майнової відповідальності виконавця підтверджується підписаним сторонами двостороннім актом та відповідними бухгалтерськими документами замовника. У разі незгоди однієї зі сторін з розміром майнової відповідальності, сторони погодили його визначення шляхом звернення до суду (п. 6.3. договору).

Даний договір відповідно до п. 12.1., 12.2 набирає чинності з моменту підписання і є чинним до 31.12.2012, а в частині обов'язків сторін, що виникли під час дії договору, - до повного їх виконання сторонами. Договір поновлюється на строк, встановлений в п. 12.1. даного договору, якщо жодна зі сторін письмово не заявить про його припинення не менше ніж за 15 днів до закінчення строку дії договору.

Додатком 1 до договору сторонами погоджено Дислокацію, зокрема, щодо об'єкта охорони - відділення ПАТ «КБ «Приватбанк» за адресою вул. Леніна, 86-В у смт. Гостомель: години охорони - 18:00 - 09:00 (у робочі дні), 09:00 - 09:00 (передвихідні), 09:00 - 09:00 (вихідні), 18:00 - 09:00 (передсвяткові), 09:00 - 09:00 (святкові).

12.12.2012 між сторонами було укладено додаткову угоду до договору (а.с. 16 том 1), якою доповнено розділ 4 договору наступним пунктом: п. 4.1.10 виконавець зобов'язаний був повідомляти в телефонному режимі черговим пульту суб'єкта охорони відповідальних працівників банку про не взяття об'єкту під охорону після відключення сигналізації в період 30-ти хвилин.

З представлених документів до справи судом встановлено, що 01.12.2015 Управлінням поліції охорони в Київській області та Публічним акціонерним товариством Комерційним банком «Приватбанк» було укладено угоду про заміну сторони в договорі від 30.08.2012 №1421/12, відповідно до якої починаючи з 1 грудня 2015 року права та обов'язки за договором переходять від Управління Державної служби охорони при ГУМВС України в Київській області до Управління поліції охорони в Київській області.

З наявного в матеріалах справи Акту прийому системи охоронної сигналізації в експлуатацію від 17.10.2013 (а.с. 51-52 том 2), сторонами було визначено перелік обладнання, що встановлені на зазначеному об'єкті, в тому числі два охоронних прилади «Оріон-16Т3.2.» з підключенням на пульт охорони.

Згідно з п. 3 Формуляру охороняємого об'єкту відділення банку за адресою вул. Леніна, 86-В у смт. Гостомель (а.с. 53 том 2), на об'єкті встановлена апаратура «Оріон-16Т3.2.» ППК (прилад приймально-контрольний) у базі даних №2271, Шлейфи сигналізації і сповіщувач підключених об'єктів до ППК №2271 приведені у таблиці. Одним із об'єктів підключення є банкомат, а саме банкомат зміщення, банкомат (сейф), відкривання загальних дверцят, руйнування, пожежа (п.п. 9-11 таблиці).

Іншим Формуляром охороняємого об'єкту відділення банку за адресою вул. Леніна, 86-В у смт. Гостомель (а.с. 54 том 1) підтверджується встановлення апаратури «Оріон-16Т3.2.» ППК у базі даних №2272, до якого підключені шлейфи сигналізації і сповіщувач на об'єктах блокування, зазначених у таблиці, в тому числі тильні вхідні двері та центральні вхідні двері відділення, вікна та інше.

Враховуючи наведені вище обставини, які підтверджуються поданими позивачем документами, колегія суддів дійшла висновку, що банкомат САКІ6234 є майном ПАТ КБ «Приватбанк», який знаходився на охоронюваному об'єкті, та який був підключений до системи сигналізації ППК №2271.

Разом з цим, під час розгляду справи у суді першої інстанції відповідач надав пояснення з відповідним документами, з яких вбачається, що між сторонами було укладено як спірний договір про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження №1421/12 від 30.08.2012, за яким об'єктами охорони є відділення банку, так і договір №1420/12 від 30.08.2012 на охорону банкоматів (а.с. 115 том 1), відповідно до п. 2.1.1. договору виконавець (Управління поліції охоронив Київській області) здійснює в інтересах замовника спостереження за станом та технічне обслуговування сигналізації, що встановлена на банкоматі, терміналі самообслуговування замовника, адреси місць розташування яких зазначені у Дислокації, що є невід'ємною частиною договору.

Разом з тим, як вірно вказав місцевий господарський суд у Дислокації, що є додатком до договору №1420/12 від 30.08.2012, серед об'єктів охорони відсутній банкомат, що розміщений за адресою смт. Гостомель, вул. Леніна/Свято-Покровська, 86-В, окрім того, позивачем заявлено позовні вимоги саме у зв'язку з неналежним виконанням відповідачем зобов'язань за договором про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження №1421/12 від 30.08.2012, предметом якого є охорона приміщення відділення банку, а не спостереження за станом та технічне обслуговування сигналізації, що встановлена на банкоматі, що є предметом договору про спостереження за станом засобів сигналізації, що встановлена на банкоматах, терміналах самообслуговування.

Відтак, колегія суддів зазначає, що дослідженню та встановленню підлягають обставини щодо виконання сторонами зобов'язань з договором №1420/12 від 30.08.2012 та існування підстав згідно договору для притягнення відповідача до відповідальності.

14.04.2016 сторонами складено акт хронометражу часу, що витрачається нарядами поліції ГЗ поліції охорони на шлях від центра зони обслуговування до об'єктів охорони, що є додатком №6 до Договору, відповідно до якого час прибуття наряду ГЗ до об'єкту охорони - відділення ПАТ КБ «Приватбанк», що знаходиться за адресою смт. Гостомель, вул.. Леніна, 88-В, складає 6 хв. При цьому, у вказаному акті зазначено, що вказаний час прибуття наряду дійсний лише у разі перебування наряду у центрі зони обслуговування; у випадках відпрацювання нарядом ГЗ сигналу «Тривога» на іншому об'єкті, дійсним та взаємоузгодженим буде вважатись той час, який був реально витрачений на час слідування до об'єкту охорони ПАТ «КБ «Приватбанк».

З позовних матеріалів апеляційним господарським судом встановлено, що в ніч на 26.05.2015 невстановленими особами було здійснено проникнення до будівлі Гостомельського відділення ПАТ КБ «Приватбанк» (о 03год. 01 хв. 30 сек.), яке знаходиться за адресою смт. Гостомель, вул. Леніна, 86-В, в частину будівлі, де знаходиться банкомат, здійснено розпил банкомату з метою заволодіння касетами з грошовими коштами. Наведене підтверджується поданим позивачем відеозаписом з камери спостереження, що розміщена при вході у відділення.

Як вбачається з поданої відповідачем роздруківки з пульту централізованого спостереження (а.с. 87-89 том 1), о 03 год. 01хв. 53 сек. з ППК №2271, що розташований за адресою смт. Гостомель, вул. Свято-Покровська (перейменова вулиця Леніна), 86-В, надійшов сигнал «Тривога» (банкомат, сейф, відкривання загальних дверцят, руйнування, пожежа).

Як вірно встановлено місцевим господарським судом о 03:10:11 особи, які проникли до відділення банку покинули його, що підтверджується поданим позивачем відеозаписом з камери спостереження, що розміщена при вході у відділення.

По прибутті за адресою смт. Гостомель, вул. Леніна, 86-В, де знаходився банкомат (поява в полі зору камери о 03:14:48), працівниками поліції охорони виявлено, що невідомі шляхом пошкодження вхідних дверей відділення банку проникли всередину, де розташований банкомат, пошкодили його задню кришку та викрали касети з грошовими коштами.

Відповідно до довідки ПАТ «КБ «Приватбанк» від 26.05.2015 №26.0.0.0/6-6804307, копія якої долучена до позову, 26.05.2016 після незаконного проникнення до відділення банку було встановлено факт викрадення грошових коштів з банкомату №САКІ6234, встановленого за адресою Київська область, смт. Гостомель, вул. вул. Свято-Покровська, 86-В, у розмірі 705 200,00 грн.

Згідно з даними акту ревізії цінностей, що знаходяться в банкоматі №САКІ6234 за адресою Київська область, смт. Гостомель, вул.Свято-Покровська, 86-В, складеного 27.05.2016, сума за даними книг обліку складає 704 450,00 грн, фактична наявність 0,00 грн, недостачі 704 450,00 грн. (а.с. 27 том 1).

Відповідно до довідки ПАТ «КБ «Приватбанк» б/н (а.с. 24 том 1), вартість банкомату №САКІ6234 станом на 26.05.2016 з урахування нарахованого зносу складає 11 596,12 грн.

За фактом вчиненого невідомими особами відкритого заволодіння майном, 26.05.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено відомості про кримінальне правопорушення за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 Кримінального кодексу України, водночас, особи, які вчинили кримінальне правопорушення, не встановлені (копія витягу з кримінального провадження №0001841 долучена до позову).

Предметом спору у даній справі є стягнення збитків з відповідача, який, за твердженням ПАТ КБ «Приватбанк», не забезпечив належним чином охорону об'єкту та своєчасне прибуття наряду охорони, у зв'язку з чим позивач зазнав прямих збитків у вигляді втрати грошових коштів (майна), які знаходились на об'єкті охорони та пошкодження банкомату, який перебував у приміщенні під охороною відповідача.

Дослідивши зміст укладеного між сторонами договору №1421/12 про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження від 30.08.2012, місцевий господарський суд вірно визначив, що даний правочин за своєю правовою природою є договором охорони.

Згідно з приписами ст. 978 Цивільного кодексу України, за договором охорони охоронець, який є суб'єктом підприємницької діяльності, зобов'язується забезпечити недоторканність особи чи майна, які охороняються. Володілець такого майна або особа, яку охороняють, зобов'язані виконувати передбачені договором правила особистої та майнової безпеки і щомісячно сплачувати охоронцю встановлену плату.

Відповідно до п. 1.2. Інструкції про організацію діяльності міліції охорони Державної служби охорони при МВС України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 25.11.2003 №1433, підрозділи міліції охорони Державної служби охорони при МВС України створюються для охорони об'єктів та іншого майна, в тому числі вантажів, а також грошових знаків, цінних паперів, інших цінностей, що перевозяться, інкасації в місцях, не охоплених централізованою службою інкасації і перевезень цінностей Національного банку України, забезпечення особистої та майнової безпеки громадян на договірних засадах.

Як визначено у п. 1.3. Інструкції діяльність міліції охорони здійснюється за напрямками охорона об'єктів (квартир) за допомогою нарядів груп затримання пунктів централізованого спостереження (далі по тексту ГЗ ПЦС).

Судом встановлено, що за умовами договору №1421/12 про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження від 30.08.2012, об'єктом охорони відповідно до Дислокації є відділення ПАТ КБ «Приватбанк» за адресою Київська область, смт. Гостомель, вул Свято-Покровська (колишня Леніна), 86-В, яке було підключено до ППК (пристрій приймально-контрольний) №2272, а саме були підключені шлейфи сигналізації наступних об'єктів: тильні вхідні двері, об'єм приміщення прийому їжі, перехідні межі між приміщенням прийому їжі та приміщенням операційного залу, об'єм операційного залу праворуч, об'єм касового залу ліворуч, перехідні двері між вхідним тамбуром та касовим залом, розбиття скла тамбуру центрального входу, об'єм тамбуру центрального входу, центральні вхідні двері, тильні двері в приміщенні касового залу, вікна та інше.

Подані сторонами документи свідчать, що банкомат №САКІ6234, з якого було викрадено кошти, знаходився у відділенні ПАТ КБ «Приватбанк» за вищезазначеною адресою та був підключений до іншого ППК №2271, з якого і поступив сигнал «Тривога».

Як встановлено судом та підтверджується камерами відеоспрстереження в ніч на 26.05.2015 невстановленими особами було здійснено проникнення до будівлі Гостомельського відділення ПАТ КБ «Приватбанк», а саме в ту частину будівлі, де знаходиться банкомат, здійснено розпил банкомату з метою заволодіння касетами з грошовими коштами.

Наявна в матеріалах справи роздруківка з пульту централізованого спостереження щодо банкомату свідчить, що о 03 год. 01хв. 53сек. з ППК №2271, тобто з пристрою, до якого були підключені шлейфи сигналізації банкомату, а не відділення, на пульт охорони відповідача надійшов сигнал «Тривога» (банкомат, сейф, відкривання загальних дверцят, руйнування, пожежа (а.с. 87-88 том 1).

Разом з цим, колегія суддів апеляційного господарського суду звертає увагу, що банкомат, з якого були викрадені грошові кошти знаходився на об'єкті охорони, а саме в приміщенні відділення ПАТ КБ «Приватбанк», яке згідно укладеного договору №1421/12 і становить об'єкт охорони, на який встановлено апаратуру «Оріон-16Т.3.2» з підключенням його до ППК №2272. Однак сигнал «Тривога» з даного приладу не поступив під час того, як невідомі особи о 02:38 ночі (згідно відео з камер спостереження) вчиняли дії з метою відкриття вхідних дверей, які згідно умов договору були підключені до ППК№2272, та не поступив з даного приладу і після проникнення осіб у приміщення відділення банку.

За змістом п. 4.1. договору про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження №1421/12 від 30.08.2012, за цим договором виконавець зобов'язаний у час, визначений у Дислокації, здійснювати охорону майна замовника, що знаходиться на об'єкті, у відповідності до умов договору.

При цьому, об'єктом в силу розділу 1 даного договору є окремий об'єкт або приміщення, яке відокремлене від решти приміщень архітектурно-будівельними конструкціями (капітальними або некапітальними стінами), обладнане сигналізацією на окремі вічка (коди) апаратури ПЦС, вказані у дислокації.

Заперечуючи проти позовних вимог та доводів апеляційної скарги відповідач посилаючись на роздруківку пульта централізованого спостереження стверджує про те, що він звільняється від відповідальності з тих підстав, що позивач не здав під охорону саме відділення за адресою смт. Гостомель, вул. Леніна/Свято-Покровська, 86-В, що і становить об'єкт охорони, а відтак збитків завдані майну, яке знаходилось в цьому відділенні не підлягають стягненню з відповідача.

Як вбачається з роздруківки пульта централізованого спостереження відносно відділення ПАТ КБ «Приватбанк», яке знаходиться за адресою смт. Гостомель, вул. Леніна, 86-В (Приватбанк - приміщення) (а.с. 89-92 том 1), 24.05.2016 о 8 год. 28 хв. було знято зону охорони з-під охорони, а наступне здавання зони під охорону відбулось 26.05.2016 о 07 год. 45 хв., тобто станом на час незаконного проникнення третіми особами до приміщення відділення, останнє знаходилось поза охороною (системи сигналізації були відключені). Відповідно, колегія суддів зазначає, що у зв'язку з тим, що приміщення відділення не було поставлено на сигналізацію, система «Тривога» з ППК №2272 не спрацювала при проникненні невідомими особами до приміщення відділення, в той час як такий сигнал надійшов безпосередньо від ППК 2271, до якого був підключений банкомат, а не приміщення (двері, вікна тощо).

Як встановлено судом, додатком 1 до договору про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження №1421/12 від 30.08.2012 сторонами погоджено Дислокацію, зокрема, щодо об'єкта охорони - відділення ПАТ «КБ «Приватбанк» за адресою вул. Леніна, 86-В у смт. Гостомель: години охорони - 18:00 - 09:00 (у робочі дні), 09:00 - 09:00 (передвихідні), 09:00 - 09:00 (вихідні), 18:00 - 09:00 (передсвяткові), 09:00 - 09:00 (святкові).

В той же час, відповідно до п. 2.4. договору про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження №1421/12 від 30.08.2012, періодом охорони майна на об'єкті вважається час з моменту прийняття виконавцем сигналізації, якою обладнаний об'єкт, під спостереження ПЦС до зняття її з-під спостереження замовником у відповідності до Інструкції з правил користування сигналізацією.

Згідно з п. 5.1.3. договору №1421/12 від 30.08.2012 на ПАТ КБ «Приватбанк», як замовника послуг за договором, покладено обов'язок своєчасно здавати під спостереження та знімати зі спостереження сигналізацію на об'єкті - а саме відділенні банку, за адресою місто Гостомель вул. Леніна, 86-В.

Як встановлено судом, умовами п. 6.6. договору №1421/12 від 30.08.2012 передбачено, що виконавець звільняється від майнової відповідальності по цьому договору за збитки, спричинені, зокрема, не здаванням замовником засобів сигналізації, встановлених на об'єкті, під спостереження; порушенням співробітниками замовника визначеного Інструкцією порядку здавання сигналізації під спостереження та у разі своєчасного реагування наряду охорони.

За умовами договору №1421/12 від 30.08.2012, періодом охорони майна на об'єкті вважається час з моменту прийняття виконавцем сигналізації, якою обладнаний об'єкт, тобто приміщення відділення банку, під спостереження до зняття її з-під спостереження замовником.

Як вірно зазначено місцевим господарським судом, оскільки об'єктом у розумінні договору про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження №1421/12 від 30.08.2012 є приміщення відділення ПАТ «КБ «Приватбанк» за адресою вул. Леніна, 86-В у смт. Гостомель, обладнане сигналізацією, що на час вчинення третіми особами неправомірного проникнення до будівлі Гостомельського відділення ПАТ КБ «Приватбанк» було знято з охорони, відповідач у такому випадку не може нести відповідальність як охоронець за неправомірні дії третіх осіб, що мало наслідком втрату/пошкодження речі, оскільки об'єкт охорони за договором №1421/12 від 30.08.2012 фактично під охорону (на зберігання) передано не було.

При цьому, як свідчать матеріали справи, 12.12.2012 між сторонами було укладено додаткову угоду до Договору, якою доповнено розділ 4 договору пунктом п. 4.1.10, згідно якого на виконавця послуг (відповідача у справі) покладено обов'язок повідомляти в телефонному режимі черговим пульту суб'єкта охорони відповідальних працівників банку про невзяття об'єкту під охорону після відключення сигналізації в період 30-ти хвилин.

Згідно положень даного пункту взяття об'єкту під охорону охоронцем можливе за наслідками здавання такого об'єкту під охорону замовником - банком, однак, з огляду на встановлені обставини, останнім не здійснювались здавання об'єкту охорони - приміщення відділення ПАТ КБ «Приватбанк» за адресою вул. Леніна, 86-В чи спроби його здавання під охорону відповідачеві, тоді-як останнє здавання під охорону зон даного відділення, що передувало вчиненому незаконному проникненню у ніч на 26.05.2016, відбулось 24.05.2016, що підтверджується поданою відповідачем роздруківкою з пульту централізованого спостереження щодо відділення (а.с. 89-92 том 1). При цьому, будь-яких доказів здавання відділення під охорону 25.05.2016 з 18 год. 00 хв. (час, з якого повинна здійснюватись охорона відділення у будні дні), як-от відеозапису із камер спостереження/тощо, позивачем надано не було.

Окрім того, як одну із підстав позову позивач вказував те, що відповідач прибув на об'єкт охорони після спрацювання сигналізації не у визначений договором строк (6 хв), а прибув лише через 12 хвилин 55 секунд, що відповідно свідчить про порушення відповідачем умов договору та є наслідком притягнення його до відповідальності.

З наявного в матеріалах справи витягу з бортового журналу екіпажу групи затримання Ірпінського МВ УПО в Київській області №69 за 25.05.2016 (час несення служби з 08:00 до 08:00), о 02:57 наряд охорони виїхав з центру зони обслуговування до пункту по вул. Горького, 39; о 03:03 наряд виїхав з пункту по вул. Горького, 39 до об'єкту по вул. Свято-Покровська, 86-В, куди прибув о 03:11.

Згідно Акту хронометражу часу, що витрачається нарядами поліції ГЗ від 14.04.2016 (додаток до договору №1412/12 від 30.08.2012 а.с. 17 том 1), зазначений в даному акті час прибуття наряду ГЗ дійсний лише у разі перебування наряду ГЗ у центрі зони обслуговування. У випадках відпрацювання нарядом ГЗ сигналу «Тривога» на іншому об'єкті дійсним та взаємоузгодженим буде вважатись той час, який був реально витрачений на час слідування до об'єкту ПАТ КБ «Приватбанк».

Таким чином, оскільки представленими відповідачем доказами підтверджується факт того, що наряд на момент отримання сигналу «Тривога» з ППК №2271 (03:01) знаходився на відпрацюванні іншого сигналу за адресою: м. Буча, вул. Горького, 39, то апеляційний господарський суд зазначає, що в такому разі вказаний в Акті хронометражу час прибуття наряду охорони, а саме 6 хв, на які посилається позивач, не є дійсним, оскільки наряд охорони не знаходився в центрі зони обслуговування. А тому, згідно визначених сторонами умов договору час, який був реально затрачений на час слідування наряду охорони до відділення банку в даній ситуації, слід вважати таким, що є дійсним та погодженим сторонами, а тому слід вважати, що наряд охорони своєчасно відреагував на спрацювання сигналізації та належним чином виконав взяті на себе зобов'язання.

За змістом ст. ст. 224, 225 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку, що особа, яка порушила зобов'язання, несе цивільно-правову відповідальність, зокрема, у вигляді відшкодування збитків. Для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків, необхідна наявність всіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправна поведінка боржника, яка полягає у невиконанні або неналежному виконанні ним зобов'язання; наявність шкоди (збитки - це грошове вираження шкоди); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, вина боржника.

У п. 2 Роз'яснення Вищого арбітражного суду України від 01.04.1994 року №02-5/2115 «Про деякі питання практики вирішення спорів пов'язаних з відшкодуванням шкоди» надано роз'яснення, що відшкодування збитків може мати місце як у випадку заподіяння позадоговірної відповідальності, так і у випадку невиконання чи неналежного виконання зобов'язань за договором. При цьому у будь-якому випадку законодавець виходить з принципу вини контрагента та необхідності дослідження існування безпосереднього причинного наслідкового зв'язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду і самою шкодою.

За таких обставин, з огляду на наведене вище, заявляючи позов про відшкодування відповідачем збитків, позивач повинен довести наявність усіх зазначених вище елементів складу цивільного правопорушення, в тому числі (але не виключно) порушення ним договірних зобов'язань, і наявність причинного зв'язку між протиправною поведінкою та збитками, оскільки останні мають виступати об'єктивним наслідком поведінки заподіювача збитків.

З огляду на вищезазначене апеляційний господарський суд дійшов висновку, що позивачем належними та допустимими доказами в розумінні ст. 33, 34 Господарського процесуального кодексу України не доведено порушення відповідачем зобов'язань за договором №1421/12 від 30.08.2012, не доведено причино-наслідкового зв'язку між збитками, які просить стягнути з відповідача, та неналежним виконанням останнім своїх договірних зобов'язань, оскільки представленими доказами підтверджується належне виконання відповідачем своїх обов'язків, його своєчасне реагування на сигнал «Тривога», а також підтверджується існування обставин, які згідно договору, виключають відповідальність відповідача. Враховуючи відсутність всіх загальних умов відповідальності, апеляційний господарський суд погоджується з висновком Господарського суду міста Києва, що позовні вимоги про відшкодування Публічному акціонерному товариству Комерційному банку «Приватбанк» матеріальних збитків у загальному розмірі 716 796,12 грн є безпідставними та необґрунтованими.

За таких обставин, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду вважає, що місцевим господарським судом належним чином досліджено обставини справи та надано цим обставинам відповідну правову оцінку, рішення Господарського суду міста Києва від 11.04.2017 відповідає фактичним обставинам справи, не суперечить чинному законодавству України, а відтак передбачених законом підстав для скасування оскаржуваного рішення немає.

Враховуючи вимоги ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати за перегляд рішення в апеляційній інстанції покладається на апелянта (позивача у справі).

Керуючись ст. 33, 34, 49, 99, 101, п. 1 ч. 1 ст. 103, 105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» на рішення Господарського суду міста Києва від 11.04.2017 у справі №911/2360/16 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 11.04.2017 у справі №911/2360/16 залишити без змін.

3. Справу №911/2360/16 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанову може бути оскаржено у касаційному порядку відповідно до вимог ст. ст. 107-111 ГПК України.

Головуючий суддя Г.А. Жук

Судді С.Я. Дикунська

А.О. Мальченко