УХВАЛА

про повернення позовної заяви

26.06.2017Справа № 910/10303/17

Суддя Спичак О.М., розглянувши

позовну заяву Публічного акціонерного товариства "ЗЛАТОБАНК", від імені якого діє Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "ЗЛАТОБАНК" М.А. Славкіна

до Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРТРАНСХІМ"

про стягнення 691 302,08 дол.США та 21 717 353,72 грн,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Златобанк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Славкіної М.А. звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укртрансхім» про стягнення 691 302,08 доларів США та 21 717 353,17 грн.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 57 ГПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, передбачено справляння судового збору.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 (одного) прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" з 01.01.2017 встановлено прожитковий мінімум для працездатних у сумі 1 600,00 грн.

Судом встановлено, що позивачем до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Водночас, в позовній заяві позивач просить відстрочення йому сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору позивач посилається на відсутність коштів для сплати судового збору через важке фінансове становище, яке зумовлене початком процедури ліквідації ПАТ «Златобанк».

Згідно ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Здійснюючи свої конституційні обов'язки, господарський суд повинен дотримуватись принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом (ст. 129 Конституції України).

Розділом 3 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" у розгляді питань, пов'язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Таким чином, чинне законодавство надає право суду на відстрочення сплати судового збору лише за наявності виключних обставин, з урахуванням того, що в майбутньому заявник матиме фінансову можливість сплатити судовий збір у встановленому порядку та розмірі збору.

Проте, позивачем не подано суду належних доказів, підтверджуючих відсутність коштів для сплати судового збору.

В свою чергу, початок процедури ліквідації банку не є підставою для відстрочення позивачу сплати судового збору.

Оскільки, позивачем не наведено обставин, які мали б виключний характер та свідчили б про наявність належних підстав для надання йому відстрочки сплати судового збору, а також не додано належних та допустимих доказів відповідно до статей 33, 34, 36 Господарського процесуального кодексу України на підтвердження його доводів, господарський суд дійшов висновку, що клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 63 ГПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

За таких обставин, суд прийшов до висновку про повернення позовної заяви з доданими документами без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 63 ГПК України.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 63, ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1.Відмовити Публічному акціонерному товариству «Златобанк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Славкіної М.А. в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Повернути Публічному акціонерному товариству «Златобанк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Славкіної М.А. позовну заяву і додані до неї документи без розгляду.

Суддя Спичак О.М.