УХВАЛА

про повернення позовної заяви

23.06.2017Справа № 910/10154/17
Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М., розглянувши без виклику представників сторін позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Публічного акціонерного товариства «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ»

про відшкодування 85 444,00 грн., -

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною про відшкодування збитків завданих Публічним акціонерним товариством «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ» в розмірі 85 444,00 грн.

Дослідивши подані матеріали, суд дійшов висновку, що позовна заява Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 №б/н від 19.06.2017р. і додані до неї документи підлягають поверненню позивачеві без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 63 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Частиною 2 статті 44 ГПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Закон України "Про судовий збір" визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом 01.01.2017 встановлено у розмірі 1 600,00 грн.

Згідно п.п. 2 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру розмір судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

У доданій до позовної заяви копії квитанції про сплату №38164 від 05.06.2017р. відсутня відмітка про зарахування судового збору до Державного бюджету України.

Судом на виконання вимог частини другої статті 9 Закону здійснено перевірку зарахування судового збору за квитанцією про сплату №38164 від 05.06.2017р. на суму 1 600,00 грн. до спеціального фонду Державного бюджету України за допомогою комп'ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду".

За результатом вказаної перевірки станом на 23.06.2017р встановлено, що інформація стосовно зарахування судового збору за квитанцією про сплату №38164 від 05.06.2017р. до спеціального фонду Державного бюджету України у комп'ютерній програмі "Діловодство спеціалізованого суду" відсутня.

За наведених обставин, суд позбавлений можливості перед порушенням провадження у справі перевірити зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, тобто перевірити додержанням позивачем вимог закону щодо порядку та розміру сплати судового збору за подачу даної позовної заяви до Господарського суду міста Києва.

Разом з тим, доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Повернення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку, після усунення вказаних недоліків.

Враховуючи вищевикладене та керуючись п. 4 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 разом з доданими до неї документами повернути без розгляду.

Суддя С.М. Морозов