ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

03.07.2017 Справа № 904/6981/17

Суддя Рудь І.А. , розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівне Агро Плюс», смт. Гоща Рівненської області

до Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Новофарм», с. Кільчень Новомосковського району Дніпропетровської області

про стягнення 30 780 грн. 91 коп.

ВСТАНОВИВ:

Стаття 63 Господарського процесуального кодексу України зобов'язує суддю, який вирішує питання про прийняття позовної заяви, повернути позовну заяву з підстав неправильного оформлення позовної заяви та доданих до неї документів.

Суд досліджує позовну заяву за формальними ознаками, не вивчаючи питання по суті позовних вимог.

Позовна заява підлягає поверненню, якщо вона за формою та змістом не відповідає вимогам статей 54 - 58 Господарського процесуального кодексу України.

Стаття 65 Кодексу визначає дії судді з підготовки справи до розгляду, які полягають у здійсненні певних заходів і процесуальних дій, спрямованих на правильне і своєчасне вирішення спору.

Суддя самостійно на власний розсуд визначає, які саме дії слід учинити виходячи з конкретних обставин справи, ступеня підготовленості матеріалів самими сторонами, а також тих клопотань, що подані позивачем разом із позовною заявою.

Статтею 38 Кодексу визначено обов'язок суду витребувати документи і матеріали, які є необхідними для вирішення спору.

Позовна заява № 209 від 18.06.2017р. підлягає поверненню без розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 57 Господарського процесуального кодексу до позовної заяви додаються документи на підтвердження сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (зі змінами) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2017 року у розмірі 1600 грн.

В порушення вказаних вимог, позивачем до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору.

Водночас, Товариством з обмеженою відповідальністю «Рівне Агро Плюс» разом з позовною заявою подано клопотання про відстрочення сплати судового збору від 19.06.2017р. № 207, мотивоване важким фінансовим становищем підприємства та відсутністю можливості сплатити судовий збір через визнання підприємства позивача банкрутом, відкриттям ліквідаційної процедури та відсутністю грошей на рахунку підприємства.

Розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, господарський суд не вбачає підстав для його задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначені й у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 названого Закону).

Єдиною підставою для вчинення судом дій, передбачених ст. 8 Закону України "Про судовий збір", є врахування документально підтверджених обставин щодо майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, тобто обґрунтування пов'язаних з цим обставин покладається на заінтересовану сторону (п. 3.1. постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" № 7 від 21.02.2013).

Отже, виходячи з наведених положень закону, суд може відстрочити, розстрочити або звільнити від сплати судового збору при врахуванні майнового стану заявника, який останній повинен довести суду, надавши відповідні докази в розумінні ст. 36 ГПК України.

Наведені заявником обставини не мають характеру виключних, оскільки самі лише обставини, пов'язані з банкрутством підприємства позивача та відсутністю грошових коштів у ліквідатора, не можуть вважатися підставою для звільнення від сплати судового збору.

З огляду на вищевикладене, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 58 ГПК України в одній позовній заяві може бути об'єднано кілька вимог, зв'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Всупереч цим вимогам, позивач подав позов про стягнення з відповідача заборгованості у загальній сумі 30 780 грн. 91 коп., яка складається з сум основного боргу, 3% річних та інфляційних втрат за порушення відповідачем договірних зобов'язань за укладеними між позивачем та відповідачем двома окремими договорами, а саме: договором поставки від 01.10.2014р. № 01/10/2014-5 та договором транспортного перевезення,номер та дата якого позивачем не вказані, належним чином засвідченої копії договору та первинних документів до матеріалів позовної заяви не додано. Проте, виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, вказані спірні договори укладені між сторонами у різні періоди часу та мають різні предмети. Позовні вимоги не пов'язані між собою підставами виникнення, оскільки підставами є різні договори, чи поданими доказами, оскільки про невиконання кожного з договорів повинні складатися окремі документи.

Таким чином, за поданою позивачем позовною заявою фактично підлягають вирішенню два окремі спори між тими ж сторонами.

Так, під час розгляду справи підлягають встановленню зокрема такі обставини: обсяг виконання відповідачем договорів; настання строку виконання зобов'язання. Крім того, суду буде необхідно визначити правильність нарахування пені, 3% річних, інфляційних втрат за договором поставки. До того ж, заявлені позивачем вимоги не пов'язані підставою їх виникнення, оскільки виникли з різних договорів, та не пов'язані поданими доказами, оскільки документи, що підтверджують виконання договорів є різними (докази не пов'язані), а відтак ст. 58 Господарського процесуального кодексу України в даному випадку не може бути застосована.

Як зазначено в п. 3.6 постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" від 26.12.2011р. № 18, якщо позивач порушив правила об'єднання вимог або об'єднання цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву (стаття 58 та пункт 5 частини першої статті 63 ГПК). Наприклад, господарський суд повинен повернути позовну заяву без розгляду, якщо, зокрема, об'єднано вимоги про стягнення сум боргу, який виник з різних договорів або інших правочинів.

За таких обставин суд дійшов висновку, що в даному випадку сумісний розгляд вимог за двома договорами перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін у одній судовій справі, отже суттєво ускладнить вирішення спору.

Відповідно до п. п. 4, 5 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі; порушено правила об'єднання вимог або об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Виходячи з викладеного позовна заява з доданими матеріалами підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись п. п. 4, 5 ст. 63, ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд-

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву і додані до неї документи без розгляду.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Додаток: позовна заява з додатком на 19 арк.; клопотання про відстрочення сплати судового збору з додатком на 8 арк.; поштовий конверт.

Суддя І.А. Рудь