ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
УХВАЛА

22 червня 2017 року Справа № 924/468/14
Вищий господарський суд України в складі колегії суддів:

головуючого - суддів:Поляк О.І. (доповідач) Бакуліної С.В. Корсака В.А.,
розглянувши заяву про відвід суддіТовариства з обмеженою відповідальністю "Єлисейські поля"
у справі № 924/468/14 Господарського суду Хмельницької області
за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Єлисейські поля"
доПриватно-орендного підприємства "Горинь"
провідшкодування шкоди в сумі 267 538,67 грн, завданої самовільним зайняттям земельних ділянок,

за участю представників

від скаржника: Капустинська Н.П.;

від позивача: Макаренко І.Я, Грицик А.В.

від відповідача:.не з'явились;

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ст. 2-1 ГПК України здійснено автоматичний розподіл судової справи № 924/468/14 Господарського суду Хмельницької області та визначено колегію суддів у такому складі: головуючий суддя - Поляк О.І.(доповідач), судді: Бакуліна С.В., Корсак В.А.

Ухвалою Вищого господарського суду України від 06.06.2017 у справі № 924/468/14 відновлено ОСОБА_7 пропущений процесуальний строк для звернення з касаційною скаргою, прийнято до провадження його касаційну скаргу на постанову Рівненського апеляційного господарського суду від 04.03.2015 у справі № 924/468/14 Господарського суду Хмельницької області та призначено її розгляд на 20.06.2017.

В судовому засіданні 20.06.2017 виникла необхідність в оголошенні перерви в засіданні до 22.06.2017.

22.06.2017 через канцелярію Вищого господарського суду України надійшла заява від Товариства з обмеженою відповідальністю "Єлисейські поля" про відвід головуючого судді Поляк О.І. Заявлений відвід мотивований, зокрема, тим що касаційне провадження у даній справі було відкрито безпідставно, оскільки особа, що подала касаційну скаргу, не була стороною спору під час розгляду справи у господарських судах попередніх інстанцій. Крім того, під час судового засідання 20.06.2017, головуючий суддя-доповідач обмежувала право позивача задавати питання іншим учасникам судового засідання щодо правових підстав подання касаційної скарги та надавала перевагу інтересам інших учасників засідання. На думку позивача, зауваження суду та запитання, що ставились під час розгляду справи, свідчать про явно упереджене ставлення головуючого судді Поляк О.І. до позивача.

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Єлисейські поля" про відвід головуючого судді Поляк О.І. колегія суддів не вбачає підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Як визначено статтею 20 Господарського процесуального кодексу України, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він є родичем осіб, які беруть участь у судовому процесі, якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, встановлений частиною третьою статті 2-1 цього Кодексу, або якщо буде встановлено інші обставини, що викликають сумнів у його неупередженості. Суддя, який брав участь у розгляді справи, не може брати участі в новому розгляді справи у разі скасування рішення, ухвали, постанови, прийнятої за його участю, або у перегляді прийнятих за його участю рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами. Відвід повинен бути мотивованим, заявлятись у письмовій формі до початку вирішення спору. Заявляти відвід після цього можна лише у разі, якщо про підставу відводу сторона чи прокурор дізналися після початку розгляду справи по суті.

Колегія суддів Вищого господарського суду України зазначає, що скаржником не наведені обставини, передбачені ст. 20 Господарського процесуального кодексу України, а самі по собі сумніви заявника, щодо упередженого ставлення головуючого судді Поляк О.І., які виникли вже в процесі розгляду касаційної скарги носять суб'єктивний характер та не можуть бути підставою для відводу зазначеного судді виходячи такого.

Відповідно до п. 6.3 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 24.10.2011 № 11 "Про деякі питання практики застосування розділу XII1 Господарського процесуального кодексу України" у розгляді касаційної скарги, поданої особою, яка не брала участі в розгляді справи господарським судом нижчої інстанції і яка вважала, що таким господарським судом вирішено питання про її права та обов'язки, касаційна інстанція зобов'язана прийняти касаційну скаргу до провадження (якщо вона не підлягає поверненню з передбачених ГПК України підстав) та повинна з'ясувати наявність правового зв'язку між скаржником і сторонами у справі. Якщо при цьому буде встановлено, що права такої особи судовими рішення місцевого та апеляційного господарських судів не порушено та що питання про її права і обов'язки стосовно сторін у справі попередніми судовими інстанціями не вирішувалися, то суд касаційної інстанції своєю ухвалою припиняє касаційне провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 80 ГПК України, оскільки у такому випадку не існує правового зв'язку між скаржником і сторонами у справі, в зв'язку з чим відсутній суб'єкт касаційного оскарження.

Отже, з викладеного вбачається, що з'ясування обставин щодо вирішення судом, чиє рішення оскаржується, питання про права та обов'язки особи, що звертається, стосовно сторін у справі, має вирішуватись саме в судовому засіданні з дотриманням гарантованих принципів судочинства.

Згідно ст. 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону. Судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

З численної практики Європейського Суду з прав людини, застосування якої як джерела права, передбачено ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" вбачається, що про справедливість процесу щодо прав та обов'язків цивільного характеру свідчать такі гарантії:1) дотримання принципів змагальності та рівності сторін, 2) належне представлення доказів перед судом, 3) публічність розгляду справи судом, 4) належне мотивування рішення суду, 5) розгляд справи незалежним і безстороннім судом. По суті, зазначені принципи є не просто принципами, але правами сторін процесу. Цим правам, безперечно кореспондує позитивний обов'язок держави з їх забезпечення, а будь-яке втручання у ці права оцінюються Європейським судом крізь призму його відповідності Конвенції.

Принцип змагальності процесу передбачає , що кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представляти свою справу в умовах, коли жодна із сторін не має явної переваги. Сторони повинні мати можливість висловити свої аргументи під час публічного слухання справи. Право на змагальний процес означає можливість для сторін у цивільному та кримінальному процесі знати та висловлювати свої міркування щодо усіх наданих у справі доказів чи пояснень для впливу на рішення суду. Самі сторони мають вирішувати, чи потрібно відповідати на документи, надані протилежною стороною, або на показання надані свідком.

Рівність сторін як основоположний принцип процесу полягає в тому, що кожній зі сторін має бути надана можливість представляти справу, включаючи докази у справі, за таких умов, що сторона не перебуває у становищі гіршому, ніж інша сторона. Сторона у справі має право сама вирішувати, чи відповідати на зауваження іншої сторони. Якщо сторона не відповіла на зауваження, представлені іншою стороною, це не призведе до порушення принципу рівності сторін, натомість це засвідчить справедливість процесу.

Отже, надання відповідей на запитання протилежної сторони, стороною, яка не виказала бажання надавати будь-які пояснення, порушує зазначений вище принцип, оскільки призводить до невигідного становища сторони, що вимушена надавати відповідні пояснення.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Визначення юридичного змісту оціночної категорії "безсторонній суд" зумовлює необхідність врахування суб'єктивного та об'єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб'єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Конкретизуючи суб'єктивний критерій, Європейський суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Таку презумпцію спростувати досить складно. Критерієм суб'єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим давали б підстави сумніватися в його неупередженості. У світлі прецедентної практики Суду об'єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об'єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

Доводи Товариства з обмеженою відповідальністю "Єлисейські поля" про відвід головуючого судді Поляк О.І. ґрунтуються на власній оцінці викладених ним обставин, як таких, що могли б викликати у стороннього спостерігача сумніви в неупередженості суддів, однак такі висновки заявника не відповідають фактичним обставинам справи, а відтак вказана заява не містить передбачених чинним законодавством підстав для відводу.

Враховуючи викладене, заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Єлисейські поля" про відвід головуючого судді Поляк О.І. підлягає відхиленню.

Керуючись ст.ст. 20, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заявлений Товариством з обмеженою відповідальністю "Єлисейські поля" відвід головуючому судді Поляк О.І. у справі № 924/468/14 Господарського суду Хмельницької області - відхилити.

Головуючий суддя О.І. Поляк

Судді С.В. Бакуліна

В.А. Корсак