ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2017 року Справа № 922/3615/16

Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

головуючого суддіСибіги О.М.,
суддівДанилової М.В., Швеця В.О.
розглянувши матеріали касаційної скаргиТовариства з обмеженою відповідальністю "Євроком", м. Харків
на постановуХарківського апеляційного господарського суду від 27.02.2017 року
у справі господарського суду Харківської області
за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Євроком", м. Харків
доФізичної особи-підприємця ОСОБА_4, м. Харків
простягнення 188 915, 66 грн.

за участю представників

позивача: не з'явився,

відповідача: Санін А.О.

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Євроком" (далі за текстом - ТОВ "Євроком") звернулось до господарського суду Харківської області з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 (далі за текстом - ФОП ОСОБА_4) про стягнення суми витрат у розмірі 159 385, 66 грн. та 29 530 грн. штрафних санкцій.

Рішенням господарського суду Харківської області від 26.12.2016 року залишеним без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду від 27.02.2017 року в позові відмовлено.

Вищезазначені судові акти мотивовано тим, що позивачем не надано належних доказів доведення до відома відповідача відомостей про виявлені недоліки у змонтованих конструкціях алюмінієвої фасадної системи та його обізнаності про ці обставини, а також доказів відмови відповідача від явки для складання відповідного акту про виявлені недоліки; складений позивачем Акт про виявлені недоліки від 16.04.2016 року не є належним доказом виявлення недоліків у змонтованих відповідачем конструкціях алюмінієвої фасадної системи та встановлення дійсних причин їх виникнення, оскільки рішення про проведення огляду об'єкту 16.04.2016 року всупереч п. 107 Постанови Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005 року прийнято позивачем на власний розсуд та без узгодження чи заперечення зі сторони відповідача; крім того, Акт складено за відсутності відповідача та без повідомлення останнього, не містить посилання на певні норми, правила, ДСТУ, ДБН, ТУ або інші стандарти, яким не відповідають виконані відповідачем роботи та відомостей про точну кількість виявлених дефектів, їх площу, довжину, що унеможливлює визначення точного обсягу робіт, необхідних для усунення виявлених недоліків, та їх вартості; при цьому, відповідно до п. 108 постанови Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005 року, ст. 858 Цивільного кодексу України обов'язок підрядника компенсувати замовнику витрати, пов'язані з усуненням недоліків третіми особами, виникає, якщо можливість та порядок цього передбачено договором, проте, Договір відповідних положень не містить.

Не погоджуючись з судовими актами попередніх інстанцій, ТОВ "Євроком" звернулось до Вищого господарського суду України з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 26.12.2016 року та постанову Харківського апеляційного господарського суду від 27.02.2017 року і прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

ФОП ОСОБА_4 до Вищого господарського суду України подано пояснення, в яких відповідач проти доводів касаційної скарги заперечує та просить залишити її без задоволення, а судові акти попередніх інстанцій - без змін.

В судовому засіданні представник відповідача проти доводів касаційної скарги заперечував та просив залишити її без задоволення, а судові акти попередніх інстанцій - без змін.

Позивача згідно з приписами ст. 1114 Господарського кодексу України належним чином повідомлено про день, час і місце розгляду касаційної скарги, однак він не скористався передбаченим процесуальним законом правом на участь у розгляді справи касаційною інстанцією.

Заслухавши пояснення представника відповідача, приймаючи до уваги межі перегляду справи в суді касаційної інстанції, перевіривши повноту встановлення господарськими судами обставин справи та правильність застосування судами норм матеріального і процесуального права, колегія суддів Вищого господарського суду України дійшла висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Господарськими судами попередніх інстанцій встановлено, що 27.04.2011 року ТОВ "Євроком" як замовником та ФОП ОСОБА_4 як підрядником укладено Договір підряду № 27/04-1 (далі за текстом - Договір), за умовами якого підрядник зобов'язався на свій ризик виконати згідно з умовами цього Договору, а замовник - прийняти та оплатити роботи з монтажу алюмінієвої фасадної системи зі склом 6 мм у кількості 1318, 2 кв.м. нежитлового будинку-магазину непродовольчих товарів по АДРЕСА_1.

Відповідно до п. 2.3 Договору роботи, виконані підрядником, а також результат цих робіт, мають відповідати умовам Договору, кресленням, що надані замовником, вимогам, що звичайно ставляться до такої роботи і її результатів, а також стандартам, нормам і правилам, встановленим чинним законодавством України.

Згідно з п. 4.2 Договору підрядник зобов'язався виконувати роботи відповідно до ДСТУ, ГСТУ, ТУ, будівельних норм і правил, візуалізації (ескізу), документів, наданих замовником.

Ціна робіт за Договором визначена у розмірі 295 300 грн. (п. 6.1 Договору).

Роботи за Договром були виконані підрядником та прийняті замовником, що підтверджується Актами приймання виконаних будівельних робіт від 15.08.2011 року, від 12.09.2011 року та від 10.10.2011 року.

Відповідно до п. 10.1 Договору гарантійний строк на роботи складає 60 місяців з дня здачі-прийняття сторонами останнього етапу виконаних робіт та підписання акту повного виконання робіт зі створення фасаду.

Пунктами 10.3, 10.4 Договору передбачено, що усунення недоліків робіт, виявлених під час перебігу гарантійного строку, виконується підрядником за власний рахунок, якщо підрядник не доведе, що зазначені недоліки виникли після здачі-приймання виконаних робіт з вини замовника. Про виявлені протягом гарантійного строку недоліки замовник зобов'язаний негайно повідомити підрядника. Підрядник зобов'язаний з'явитися для складання акту про виявлені недоліки протягом трьох календарних днів з дня отримання ним повідомлення від замовника, а якщо замовником вказана дата та час складання акту, підрядник зобов'язаний з'явитися для складання акту у цей день та час.

Позивачем надано судам попередніх інстанцій листи-повідомлення про виявлені недоліки № 21/03-1 від 21.03.2016 року, № 05/04-1 від 05.04.2016 року, № 08/04-1 від 08.04.2016 року, адресовані відповідачу, в яких містяться відомості про те, що на фасаді нежитлового будинку - магазину непродовольчих товарів по АДРЕСА_1 виявлено порушення цілісності фасадної системи (скло, що лопнуло). Для визначення обсягу та стану зазначених недоліків у виконаних відповідачем роботах, врегулювання порядку їх усунення відповідача зобов'язано з'явитися для складання акту про виявлені недоліки, проте відповідач отримання таких листів заперечував.

16.04.2016 року комісією у складі представників позивача та незалежних експертів складено Акт про виявлені недоліки (дефекти), в якому зазначено, що під час огляду, який розпочався о 10 год., комісією виявлено певні недоліки (дефекти) у змонтованих ФОП ОСОБА_4 конструкціях алюмінієвої фасадної системи зі склом 6 мм нежитлового будинку за адресою АДРЕСА_1.

Аналогічні відомості містяться також у технічному висновку про оцінку технічного стану алюмінієвої фасадної системи зі склом 6 мм, яка встановлена на будівлі за адресою: АДРЕСА_1, який складено 16.04.2016 року спеціалістами ТОВ "Аргумент-експерт", згідно з яким конструкції алюмінієвої фасадної системи, які змонтовані відповідачем, мають значні недоліки та дефекти, які призводять до неможливості витримувати вітрове навантаження, наслідком чого є пошкодження скла та інших елементів фасадної системи.

Відповідно до п. 10.5 Договору усунення недоліків, виявлених під час перебігу гарантійного строку, виконується підрядником у продовж чотирнадцяти днів з моменту повідомлення про виявлені недоліки, своїми силами і за власний рахунок.

31.05.2016 року позивач направив на адресу відповідача вимогу про усунення виявлених недоліків № 31/05-1, яка також не була отримана відповідачем та повернута позивачу поштовою установою у зв'язку із закінченням строку зберігання.

Згідно з доводами позивача для проведення ремонту алюмінієвої фасадної системи він поніс витрати у розмірі 159 385, 66 грн.

Вважаючи, що відповідач безпідставно ухилився від усунення виявлених недоліків, позивач звернувся до господарського суду з даним позовом, в якому просив стягнути з відповідача 159 385, 66 грн. витрат, пов'язаних з усуненням виявлених недоліків, та 29 530 грн. штрафних санкцій на підставі п. 12.3 Договору за прострочення явки для складання акту про виявлені недоліки чи прострочку усунення недоліків.

З урахуванням встановлених судами попередніх інстанцій обставин справи здійснюючи касаційний перегляд, колегія суддів Вищого господарського суду України виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Статтею 629 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є обов'язковим для виконання сторонами.

В ч. ч. 1, 2 ст. 875 Цивільного кодексу України визначено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов'язаних з місцезнаходженням об'єкта.

Відповідно до ст. 859 Цивільного кодексу України якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов'язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам статті 857 цього Кодексу протягом усього гарантійного строку. Гарантія якості роботи поширюється на все, що становить результат роботи, якщо інше не встановлено договором підряду.

Згідно з ч. 1 ст. 860 Цивільного кодексу України перебіг гарантійного строку починається з моменту, коли виконана робота була прийнята або мала бути прийнята замовником, якщо інше не встановлено договором підряду.

Частинами 1, 2 ст. 877 Цивільного кодексу України передбачено, що підрядник зобов'язаний здійснювати будівництво та пов'язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов'язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Договором будівельного підряду мають бути визначені склад і зміст проектно-кошторисної документації, а також має бути визначено, яка із сторін і в який строк зобов'язана надати відповідну документацію.

Відповідно до 4 ст. 884 Цивільного кодексу України у разі виявлення протягом гарантійного строку недоліків замовник повинен заявити про них підрядникові в розумний строк після їх виявлення.

Згідно з п. 107 постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 року № 668 "Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві" (далі за текстом - Постанова КМУ № 668 від 01.08.2005 року) у разі виявлення замовником недоліків (дефектів) протягом гарантійних строків, він зобов'язаний у порядку, визначеному договором підряду, повідомити про це підрядника і запросити його для складення відповідного акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів).

Якщо підрядник відмовився взяти участь у складанні акта, замовник має право в порядку, визначеному договором підряду, скласти такий акт із залученням незалежних експертів і надіслати його підряднику.

Як вірно відзначено господарськими судами попередніх інстанцій, всупереч вищенаведеним нормам чинного законодавства позивачем не надано належних та допустимих доказів доведення до відома відповідача відомостей про виявлені недоліки у змонтованих конструкціях алюмінієвої фасадної системи та його обізнаності про ці обставини, а, отже, фактично, рішення про проведення огляду об'єкту 16.04.2016 року прийнято позивачем на власний розсуд та без узгодження чи заперечення зі сторони відповідача.

За таких обставин, враховуючи положення п. 107 Постанови КМУ № 668 від 01.08.2005 року у позивача було відсутнє право складати Акт про виявлені недоліки від 16.04.2016 року без участі відповідача, у зв'язку з чим він не може бути належним доказом виявлення недоліків у змонтованих відповідачем конструкціях алюмінієвої фасадної системи та встановлення дійсних причин їх виникнення.

Крім того, в даному Акті відсутні посилання на певні норми, правила, ДСТУ, ДБН, ТУ або інші стандарти, яким не відповідають виконані відповідачем роботи (п. п. 1, 4, 7, 8 недоліків), а також відомості про точну кількість виявлених дефектів, їх площу, довжину, що унеможливлює визначення обсягу робіт, необхідних для усунення виявлених недоліків, та їх вартості.

Те ж саме стосується і технічного висновку, складеного 16.04.2016 року ТОВ "Аргумент-Експерт", який фактично повторює обставини, вказані в Акті від 16.04.2016 року.

Зважаючи на викладене, господарські суди попередніх інстанцій правомірно не прийняли акт про виявлені недоліки та технічний висновок, як належні та допустимі докази виявлення недоліків (дефектів) у виконаних відповідачем роботах.

До того ж, позивачем не надано судам попередніх інстанцій проектно-кошторисної документації, з якої вбачались би певні вимоги до виконаних відповідачем робіт.

Отже, позивачем не доведено кількість виявлених дефектів, їх площу, довжину, що унеможливлює визначення точного обсягу робіт, необхідних для усунення виявлених недоліків та їх вартості.

Також судами попередніх інстанцій правомірно відзначено, що, враховуючи, що на даний час позивачем за допомогою сторонніх осіб вже проведено відповідні ремонтні роботи на об'єкті, який було змонтовано відповідачем згідно умов Договору, встановити дійсний обсяг дефектів та причину їх виникнення (помилки при монтажу, що допущені відповідачем, неправильна експлуатація позивачем, природний знос об'єкта або його частин тощо) за допомогою судової експертизи не вбачається можливим.

В той же час, згідно з ч. 2 статті 884 Цивільного кодексу України підрядник відповідає за дефекти, виявлені у межах гарантійного строку, якщо він не доведе, що вони сталися внаслідок: природного зносу об'єкта або його частин; неправильної його експлуатації або неправильності інструкцій щодо його експлуатації, розроблених самим замовником або залученими ним іншими особами; неналежного ремонту об'єкта, який здійснено самим замовником або залученими ним третіми особами.

Відповідно до п. 108 постанови КМУ № 668 від 01.08.2005 року підрядник зобов'язаний усунути виявлені недоліки (дефекти) в порядку, визначеному актом про їх усунення.

У разі відмови підрядника усунути виявлені недоліки (дефекти) замовник може усунути їх своїми силами або із залученням третіх осіб у порядку, визначеному договором підряду. У такому разі підрядник зобов'язаний повністю компенсувати замовнику витрати, пов'язані з усуненням зазначених недоліків, та завдані збитки.

Частиною 1 ст. 858 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, за своїм вибором вимагати від підрядника, зокрема, відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, лише у випадку, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Водночас, умовами розділу 10 Договору не передбачено можливості та порядку залучення замовником третіх осіб для усунення виявлених недоліків, а також обов'язку підрядника повністю компенсувати замовнику відповідні витрати та завдані збитки, а згідно п. 10.5 Договору саме підрядник, а не треті особи, за умови належного повідомлення про виявлені недоліки, мав вчиняти дії щодо усунення недоліків, виявлених під час гарантійного строку.

З огляду на встановлені судами обставини справи та вищенаведені законодавчі приписи, колегія суддів Вищого господарського суду України вважає, що господарські суди попередніх інстанцій дійшов вірних висновків про недоведеність вимог позивача про стягнення з відповідача 159 385, 66 грн. витрат, пов'язаних з усуненням виявлених недоліків.

Також колегія суддів касаційної інстанції відзначає, що стосовно вимог про стягнення 29 530 грн. штрафних санкцій господарські суди попередніх інстанцій правомірно виходили з того, що хоча п. 12.3 Договору і передбачено, що підрядник несе відповідальність за явки для складання акту про виявлені недоліки чи прострочку усунення недоліків, проте, з огляду на недоведеність позивачем належного повідомлення відповідача про виявлені недоліки та про складання Акту від 16.04.2016 року про виявлені недоліки, отримання вимоги від 31.05.2016 року № 31/05-1 про усунення виявлених недоліків або повідомлення про зазначені обставини будь-яким іншим способом, правові підстави вважати, що відповідач допустив прострочення з'явлення для складання акту про виявлені недоліки чи прострочення усунення недоліків, - відсутні.

Таким чином, колегія суддів Вищого господарського суду України приходить до висновку, що під час розгляду справи господарськими судами попередніх інстанцій фактичні обставини справи встановлено на основі повного, всебічного і об'єктивного дослідження поданих доказів, висновки судів відповідають цим обставинам і їм надана вірна юридична оцінка з правильним застосуванням норм матеріального і процесуального права.

Водночас, колегія суддів Вищого господарського суду України відзначає, що інші доводи ТОВ "Євроком", викладені в касаційній скарзі, зводяться до переоцінки наявних у справі доказів, вільного тлумачення правових норм, не спростовують законних висновків господарських судів попередніх інстанцій та вже були предметом розгляду в апеляційному господарському суді і обгрунтовано ним відхилені.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 1117 ГПК України касаційна інстанція не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові господарського суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати нові докази або додатково перевіряти докази.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 1119 ГПК України касаційна інстанція за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити рішення першої інстанції або постанову апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення.

Касаційна скарга залишається без задоволення, коли суд визнає, що рішення місцевого та постанова апеляційного господарських судів прийняті з дотриманням вимог матеріального та процесуального права, з'ясуванням всіх обставин, які мають значення для правильного вирішення спору.

За таких обставин, колегія суддів Вищого господарського суду України погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, які відповідають матеріалам справи та чинному законодавству, у зв'язку з чим підстав для скасування чи зміни оскаржуваних судових актів не вбачається.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 1115, 1117, 1119, 11111 Господарського процесуального кодексу України, Вищий господарський суд України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу залишити без задоволення.

2. Постанову Харківського апеляційного господарського суду від 27.02.2017 року у справі № 922/3615/16 - залишити без змін.

Головуючий суддяО.М. Сибіга

СуддіМ.В. Данилова

В.О. Швець