ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"20" червня 2017 р.Справа № 924/488/17

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Заверухи С.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Заступника керівника Городоцької місцевої прокуратури, м. Городок в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, - Війтовецька селищна рада, Волочиський р-н, смт. Війтівці

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротек-ХПП", смт. Війтівці Волочиського району

про стягнення збитків в сумі 1 311 781,98 грн., завдані невиконанням зобов'язання щодо сплати пайової участі,

представники сторін:

позивача: ОСОБА_1 за довіреністю №524 від 01.03.17р.

відповідача: ОСОБА_2 за довіреністю від 01.06.17р. (присутній в судовому засіданні 20.06.2017 р.)

прокуратури: ОСОБА_3 - посвідчення №031297 від 12.01.15р.

Рішення приймається 20.06.2017 року, оскільки в судовому засіданні 06.06.2017 року оголошено перерву.

Повне рішення складено 20.06.2017 року

Суть спору: прокурор в інтересах позивача звернувся до суду з позовом, у якому просить суд стягнути з відповідача 1311781,98 грн. збитків, завданих Війтовецькій селищній раді у зв'язку з невиконанням ТОВ "Агротек-ХПП" свого обов'язку щодо сплати пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Війтівці. Свої вимоги мотивує тим, що ТОВ "Агротек-ХПП" всупереч положенням Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядку залучення та використання коштів пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту Війтовецької селищної ради, під час здійснення реконструкції хлібоприймального пункту з будівництвом силосів для зерна не укладено договір пайової участі та не сплачено пайовий внесок на розвиток інженерно-транспортної та соціальної структури смт. Війтівці, чим завдано збитків позивачу на суму 1311781,98 грн. (з розрахунку 3% від кошторисної вартості реконструкції).

Прокурор в судових засіданнях позов підтримав, наполягає на його задоволенні, наголосив на правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду України від 22.03.2017 року у справі №908/312/16.

Позивач під час судових розглядів спору позов підтримує, вважає позовні вимоги підтвердженими наявними в матеріалах справи доказами.

Представник відповідача в судових засіданнях та у наданому відзиві на позов від 05.06.2017 року проти позову заперечує в повному обсязі. В обґрунтування заперечень наголошує, що позов заявлено неналежним позивачем, оскільки, як стверджує відповідач, Конституцією України взагалі не передбачено право прокуратури представляти в суді інтереси органів місцевого самоврядування, а в даних правовідносинах не зачіпаються інтереси держави, тому відсутні підстави для процесуального представництва прокурором Війтовецької селищної ради.

Звертає увагу суду, що Війтовецькою селищною радою не було дотримано вимог Порядку залучення та використання коштів пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Війтівці, тому наступило прострочення кредитора, що виключає відповідальність боржника. При цьому, наголошує, що прострочення щодо укладення договору про пайову участь саме зі сторони Війтовецької селищної ради, що виключає вину відповідача, підтверджене також рішенням господарського суду Хмельницької області від 14.03.2017 року у справі № 924/4/17, яке має преюдиційний характер.

Також зауважує, що у Порядку залучення та використання коштів пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної так соціальної інфраструктури селища Війтівці закладено помилку, яка унеможливлює укладення договору про пайову участь через різних суб'єктів зі сторони органу місцевого самоврядування (виконавчого комітету, який не має статусу юридичної особи, та селищної ради), тому вважає, що в даному випадку відсутнє порушення зобов'язання.

Відповідач також наголошує, що прокурором безпідставно визначено суму збитків, оскільки в силу положень ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" до вартості будівництва, яка береться за основу для визначення суми пайової участі, не включаються витрати на звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. Таким чином, на думку відповідача, сума у розмірі 3873399 грн. не повинна бути включена в основу для визначення розміру пайового внеску.

Окрім того, відповідач також просить суд застосувати наслідки спливу строку позовної давності, оскільки вважає, що про порушення свого права позивач дізнався ще 24.09.2013 року, тобто, з моменту отримання дозволу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на виконання будівельних робіт №10, проте, звернувся з даним позовом лише 19.05.2017 року.

З врахуванням зазначеного просить суд в задоволенні позову відмовити.

Відповідач направив на адресу суду кошторисну документацію, а позивач надав суду в судовому засіданні заяву та повідомляє, що відповідач не звертався до ради (виконавчого комітету) з пропозицією укласти договір.

19.06.2017 року від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у якому ТОВ "Агротек-ХПП" просить суд відкласти розгляд справи на іншу дату у зв'язку із перебуванням представника у відпустці.

Суд не знаходить підстав для відкладення розгляду справи та задоволення відповідного клопотання ТОВ "Агротек-ХПП" з врахуванням наступного.

Стаття 22 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що прийняття участі у судовому засіданні є правом сторони. При цьому, норми вказаної статті зобов'язують сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.

Статтею 77 ГПК України передбачено, що господарський суд відкладає в межах строків, встановлених ст. 69 цього Кодексу розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні.

У ст. 69 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви. У виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, третіх осіб, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Згідно із п. 3.9.2 Постанови № 18 від 26.12.2011р. Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

При цьому господарський суд з урахуванням обставин конкретної справи може відхилити доводи учасника судового процесу - підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи, державного чи іншого органу щодо відкладення розгляду справи у зв'язку з відсутністю його представника (з причин, пов'язаних з відпусткою, хворобою, службовим відрядженням, участю в іншому судовому засіданні і т.п.). В таких випадках суд виходить з того, що такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника згідно з частинами першою-п'ятою статті 28 ГПК, з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов'язаних з ним трудовими відносинами. Неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах (статті 32-34 ГПК), причому відсутність коштів для оплати послуг представника не може свідчити про поважність причини його відсутності в судовому засіданні.

У п. 3 Постанови № 11 від 17.10.2014р. Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010р., «Смірнова проти України» від 08.11.2005р., «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006р., «Літоселітіс Проти Греції» від 05.02.2004р.).

Одночасно, застосовуючи відповідно до ч. 1 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Таким чином, з огляду на зазначене, суд не знаходить підстав для відкладення розгляду справи. До того ж, господарським судом прийнято до уваги, що представник ТОВ "Агротек-ХПП" був присутнім у попередніх судових засіданнях та висловлював свою позицію, доводи та міркування по суті спору, які виклав у наданому суду відзиві на позов. Окрім того, відповідач не був позбавлений направити іншого представника в судове засідання.

Розглядом матеріалів справи встановлено наступне.

Війтовецька селищна рада Волочиського району Хмельницької області рішенням №2 дванадцятої позачергової селищної ради VI скликання від 28.10.2011 року "Про затвердження Порядку залучення та використання коштів пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту Війтовецької сільської ради" затвердила Порядок залучення та використання коштів пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Війтівці; типовий договір про пайову участь замовника будівництва у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Війтівці; склад комісії зі встановлення розміру пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту селищної ради.

Як вбачається із Порядку залучення та використання коштів пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні і розвитку інфраструктури населеного пункту Війтовецької селищної ради, затвердженого рішенням №2 сесії Війтовецької селищної ради від 28.10.2011 року (далі - Порядок), залучення до пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури є обов'язковим для всіх замовників (фізичних осіб-підприємців, фізичних та юридичних осіб), які мають намір здійснювати нове будівництво, реконструкцію, розширення, капітальний ремонт, прокладку інженерних та транспортних мереж комерційного використання об'єкта містобудування (далі - об'єкт містобудівництва) на території Війтовецької селищної ради, незалежно від форми власності замовника, розташування та функціонального призначення об'єкта будівництва, крім випадків, передбачених п. 1.5. цього Положення. Пайовий внесок сплачується замовником на підставі відповідного договору, укладеного між ним та виконавчим комітетом Війтовецької селищної ради (п. 1.2. Порядку).

Внесок замовника у створення та розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста полягає у відрахуванні замовника об'єкта будівництва до сільського бюджету (цільового фонду) коштів для забезпечення розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Війтівці (п. 1.3. Порядку).

Відповідно до п. 1.4. Порядку, в цьому Положенні терміни вживаються в наступному значенні: будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, розширення, технічне переоснащення, капітальний ремонт об'єктів житлового, громадського, комерційного та виробничого призначення (далі - будівництво); замовник (забудовник) - фізична особа-підприємець, фізична та юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування; вартість будівництва - загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта містобудування, визначена згідно з державними будівельними нормами, без урахування витрат на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішньо - та позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У п. 1.5. Порядку передбачено, що дія цього Положення не поширюється на забудовників у разі здійснення будівництва: об'єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевого бюджетів; будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення; будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла; індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках; об'єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів; об'єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об'єктів соціальної інфраструктури; об'єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру; об'єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів.

У розділі 2 Порядку визначено порядок залучення коштів замовників, зокрема, передбачено, що виконавчий комітет Війтівської селищної ради у рішенні про надання дозволу замовнику передбачає у текстовій частині рішення виконкому про зобов'язання замовника укладати договір про пайову участь замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної інфраструктури селища Війтівці (п. 2.1. Порядку).

Замовник до того часу, як здійснити погодження паспорту зовнішнього оздоблення фасадів та генерального плану з відділом регіонального розвитку Волочиської райдержадміністрації, звертається до виконкому селищної ради із заявою про укладення договору про пайову участь та термін сплати внеску у створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту селищної ради (п. 2.2. Порядку).

Розмір пайової участі (внеску) замовника у створення і розвиток інфраструктури селища визначається комісією зі встановлення розміру пайової участі замовника будівництва, склад якої затверджується Війтовецькою селищною радою за поданням селищного голови, не пізніше 10 робочих днів з дня реєстрації виконкомом звернення замовника про укладення договору про пайову участь та термін сплати внеску згідно наданих документів, а саме проектно-кошторисної документації (п. 2.3. Порядку).

Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту селищної ради укладається не пізніше 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до введення в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта будівництва (п. 2.6. Порядку).

У п. 2.8. Порядку визначено, що розмір пайової участі (внеску) замовника у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту селищної ради встановлюється на рівні для, зокрема, об'єктів виробничого призначення промислових підприємств - 3% (п.п. 2.8.1. Порядку); об'єктів будівництва юридичних та фізичних осіб комерційного призначення (АЗС, банківські установи, їх філії, відділення, ломбарди, розважальні заклади) - 8% (п.п. 2.8.2. Порядку); об'єктів будівництва, призначення яких є туристичні фірми, фінансові і страхові компанії, нотаріальні контори, агентства нерухомості та інші адміністративні приміщення - 5% (п.п. 2.8.3. Порядку); об'єктів будівництва, призначення яких є кафе, ресторани та інші об'єкти торгівлі - 5% (п.п. 2.8.4. Порядку); об'єктів будівництва, призначення яких є готелі, мотелі, перукарні, ательє, лазні, сауни, хімчистки та інші - 4% (п.п. 2.8.5. Порядку); об'єктів будівництва, призначення яких є індивідуальні житлові будинки та квартири більше 300 кв.м. загальної площі - 1% (п.п. 2.8.6. Порядку); інші об'єкти будівництва, що не ввійшли до зазначеного переліку - 4%-10% (п.п. 2.8.7. Порядку).

23.09.2014 року складено акт готовності об'єкта до експлуатації №1, згідно якого кошторисна вартість будівництва - реконструкції хлібоприймального пункту з силосами для зерна місткістю 30000,00 тон склала 43729,066 тис. грн.; об'єкт вважати закінченим будівництвом та готовим до експлуатації. Акт підписано замовником, генеральним проектувальником, генеральним проектувальником та субпідрядником.

Як вбачається із сертифіката серії ІV №79 від 30.09.2014 року, Державна архітектурно-будівельна інспекція України засвідчила відповідність закінченого будівництвом об'єкта - "Реконструкція хлібоприймального пункту з будівництвом силосів для зерна місткістю 30000 тон по вул. Радянській1, 21 в смт. Війтівці Волочиського району Хмельницької області, замовник об'єкта - ТОВ "Агротех-ХПП".

Красилівською об'єднаною державною фінансовою інспекцією проведено позапланову виїзну ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності Війтовецької селищної ради за період з 01.09.2013 року по 01.04.2015 року, про що складено відповідний акт №2-35/2 від 14.05.2015 року. Згідно акту, перевіркою виявлено, що ТОВ "Агротек-ХПП" здійснено реконструкцію хлібоприймального пункту з будівництвом силосів для зерна місткістю 30000,00 тон, проте, всупереч положенням п. 2.6. Порядку залучення та використання коштів пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Війтівці затвердженого рішенням дванадцятої (позачергової) сесії селищної ради VI скликання від 28.10.2011 року, та ч.ч. 5, 9 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", не укладено договір про пайову участь замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту Війтовецької селищної ради та не сплачено відповідний внесок, у зв'язку з чим Війтовецькою селищною радою недоотримано коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту на загальну суму 1311871,98 грн.

Війтовецька селищна рада надіслала директору ТОВ "Агротек-ХПП" листа №1474 від 10.10.2016 року, у якому просить останнього підписати договір про пайову участь та додаток до нього та сплачувати кошти пайової участі в розмірі 1311871,8 грн. в терміни, вказані в графіку.

Вказаний лист з додатками, як вбачається із рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, отримано відповідачем 18.10.2016 року.

У відповідь ТОВ "Агротек-ХПП" повідомило у листі №84 від 26.10.2016 року Війтовецького селищного голову про те, що оскільки об'єкт будівництва був зданий в експлуатацію ще у вересні 2014 року, то на даний час відсутні будь-які підстави для укладення договору про пайову участь та сплати коштів пайової участі.

Матеріали справи містять висновок експертів за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та економічної експертизи №1750/1751/15-26 від 27.07.2016 року, згідно якого, зокрема, висновки акта позапланової виїзної ревізії Красилівської ОДФІ №2-35/2 від 14.05.2015 року з окремих питань фінансово-господарської діяльності Війтовецької селищної ради за період з 01.09.2013 року по 01.04.2015 року щодо недоотримання спеціальним фондом (бюджетом розвитку) бюджету селища станом на 01.04.2015 року коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту Війтовецької селищної ради на загальну суму 1311871,98 грн. документально підтверджується, з врахуванням наявних в матеріалах справи виписок з особових рахунків ТОВ "Агротек-ХПП".

Враховуючи вищевикладене, прокурор в інтересах позивача звернувся з даним позовом до суду.

Аналізуючи докази, оцінюючи їх в сукупності, судом приймається до уваги наступне.

За змістом частин 1, 2 статті 29 ГПК України прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, порушену за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду для представництва інтересів громадянина або держави. У разі прийняття господарським судом позовної заяви, поданої прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі прийняття господарським судом позовної заяви, поданої прокурором в інтересах держави, в якій зазначено про відсутність органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, або про відсутність у такого органу повноважень щодо звернення до господарського суду, прокурор набуває статусу позивача.

Судом встановлено, що прокурор звернувся до господарського суду Хмельницької області з позовною заявою в особі Війтовецької селищної ради до відповідача про стягнення збитків, заподіяних Війтовецькій селищній раді як представницькому органу територіальної громади селища Війтівці.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

За пунктом 1 частини 6 згаданої статті під час здійснення представництва інтересів держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження, звертатися до суду з позовом.

Рішенням Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року у справі № 3-рп/99 встановлено, що прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо. З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спільних відносинах.

З огляду на вищевикладене, оскільки несплата відповідачем коштів пайової участі свідчить про недотримання вимог законодавства і має наслідком порушення прав та інтересів відповідної територіальної громади, суд приходить до висновку, що прокурор правомірно звернувся з даним позовом саме в інтересах селищної ради.

Наведеним спростовуються відповідні заперечення ТОВ Агротех-ХПП".

За змістом ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Війтовецькою селищною радою визначено Порядок залучення та використання коштів пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні і розвитку інфраструктури населеного пункту Війтівецької селищної ради, затверджений рішенням №2 сесії ради від 28.10.2011 року.

Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

До пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва:

1) об'єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів;

2) будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення;

3) будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла;

4) індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках;

5) об'єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів;

6) об'єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об'єктів соціальної інфраструктури;

7) об'єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру;

8) об'єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів;

9) об'єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об'єктів енергетики, зв'язку та дорожнього господарства (крім об'єктів дорожнього сервісу);

10) об'єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об'єкта, з техніко-економічними показниками.

Невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Кошти, отримані як пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту. Інформація щодо договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту та його виконання зазначається у декларації про готовність об'єкта до експлуатації або в акті готовності об'єкта до експлуатації.

Матеріалами справи стверджується та не заперечується учасниками судового розгляду, що відповідачем - ТОВ "Агротек-ХПП" у 2013-2014 роках проведено реконструкцію хлібоприймального пункту з будівництвом силосі для зерна місткістю 30 тис. тон по вул. Радянській в смт. Війтівці Волочиського району. Тобто, ТОВ "Агротек-ХПП" в даному випадку є замовником в розумінні положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку залучення та використання коштів пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні і розвитку інфраструктури населеного пункту Війтовецької селищної ради (аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду України у справі №908/312/16 від 22.03.2017 року та постанові Верховного Суду України від 1 лютого 2017 року у справі № 3-1441гс16).

Відтак, аналіз норм ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" дає підстави для висновку, що на замовника забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті покладено зобов'язання взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту шляхом перерахування замовником до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури на підставі договору про пайову участь між замовником та органом місцевого самоврядування, укладення якого є обов'язковим.

З аналізу положень частин 2, 3, 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" вбачається, що обов'язок ініціювати укладення договору про пайову участь покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обов'язок пов'язаний зі зверненням замовника до органу місцевого самоврядування.

Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об'єкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов'язання, яке прямо передбачено чинним законодавством (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 30.11.2016р. по справі №3-1323гс16).

Таким чином, саме відповідач під час проведення будівельних робіт з реконструкції хлібоприймального пункту допустив порушення зобов'язання, визначеного Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", не уклавши договір про пайову участь із Війтовецькою селищною радою та, в подальшому, не сплативши кошти пайової участі.

Звертаючись до суду з позовом, прокурор просить стягнути з відповідача розмір пайового внеску як суму збитків, завданих Війтовецькій сільській раді неправомірними діями ТОВ "Агротек-ХПП" у вигляді неукладення договору про пайову участь та несплати пайового внеску.

Згідно зі статтею 22 ЦК особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За змістом статті 1166 ЦК майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини.

Відповідач не уклав договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Війтівці, що свідчить про його бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обов'язкових дій щодо такого звернення та укладення договору.

Таким чином, неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов'язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Війтовецька селищна рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв'язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача (аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду України у справі №908/312/16 від 22.03.2017 року). В силу ст. 111-28 ГПК України висновки Верховного Суду України є обов`язковими при розгляді справ.

Щодо розміру збитків, судом зауважується, що Порядком залучення та використання коштів пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні і розвитку інфраструктури населеного пункту Війтовецької селищної ради визначено спосіб встановлення розміру пайового внеску. Відтак, на підставі п. 2.8. Порядку та розрахунку комісії зі встановлення розміру пайової участі (внеску) замовників будівництва визначено розмір внеску - 3% від кошторисної вартості будівництва, що становить 1311871,98 грн. Отже, за належного виконання відповідачем своїх зобов'язань з укладення договору пайової участі та сплати внеску саме така сума підлягала сплаті Війтовецькій селищній раді від ТОВ "Агротек-ХПП". Проте прокурор та позивач просить суд стягнути суму в розмірі 1311781,98 грн., дана сума не є більшою за вказану вище, а тому є підтвердженим розміром збитків у вигляді упущеної вигоди.

При цьому судом також приймається до уваги, що відповідно до ч. 5 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" розмір пайової участі визначається з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта. При цьому, у даному випадку, оскільки об'єкт реконструкції віднесений до IV категорії складності, кошторисна вартість об'єкту визначена в акті готовності об'єкта до експлуатації (п. 3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №461, в редакції, чинній на час прийняття об'єкта в експлуатацію). Аналогічної позиції дотримується Вищий господарський суд України у постанові від 29.03.2017 року у справі №909/525/16).

Відтак, оскільки у акті готовності об'єкта до експлуатації №1 від 23.09.2014 року визначено кошторисну вартість об'єкта в розмірі 43729,066 тис. грн., правомірним буде визначення 3% від цієї суми, що становить 1311871,98 грн., однак прокурор та позивач просить суд стягнути 1311781,98 грн. Вказаним спростовуються відповідні заперечення відповідача.

Звертається увага відповідача, що п. 5 ст. 40 даного Закону регулює саме величину пайової участі, а не механізм його розрахунку.

Щодо заперечень відповідача стосовно неможливості укладення договору у зв'язку із визначення різних органів - виконавчого комітету та селищної ради, судом зауважується, що предметом даного спору є не питання укладення договору, а стягнення збитків, заподіяних саме селищній раді як представницькому органу територіальної громади смт. Війтівці у вигляді невнесення коштів пайової участі на розвиток інфраструктури населеного пункту, тому вказані заперечення ТОВ "Агротех-ХПП" є безпідставними.

При цьому відповідач не звертався ані до позивача, ані до його виконавчого органу з пропозицією укласти договір пайової участі, що не заперечувалось сторонами в ході судового розгляду та підтверджується матеріалами справи.

Також критично оцінюються посилання відповідача на преюдиційність рішення господарського суду Хмельницької області від 14.03.2017 року у справі №924/4/17, оскільки в даній справі, з врахуванням заяви про зменшення позовних вимог, розглядався спір про визнання укладеним договору, а не про стягнення збитків, які в даному випадку носять не договірний характер.

Дослідивши зібрані у справі докази та давши їм правову оцінку в сукупності, суд прийшов до висновку про наявність підстав для задоволення позову в повному обсязі через доведеність в діях відповідача всіх елементів складу цивільного порушення: протиправна поведінка (порушення зобов'язання щодо укладення договору пайової участі); збитки (недоотримання позивачем коштів пайової участі в розмірі 1311781,98 грн.); причинний зв'язок (понесення збитків позивачем через неукладення відповідачем договору пайової участі та несплати пайового внеску); вина (порушення приписів Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"; окрім того, вина в даному випадку презюмується, а протилежного учасниками судового розгляду не доведено).

Щодо поданої відповідачем заяви про наслідки спливу строку позовної давності, судом зазначається наступне.

Згідно ст. 256 Цивільного кодексу України що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Початок перебігу позовної давності визначається за правилами статті 261 ЦК України. В свою чергу, ст. 261 ЦК України встановлює, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Якщо у передбачених законом випадках з позовом до господарського суду звернувся прокурор, що не є позивачем, то позовна давність обчислюватиметься від дня, коли про порушення свого права або про особу, яка його порушила, довідався або мав довідатися саме позивач, а не прокурор. У таких випадках питання про визнання поважними причин пропущення позовної давності може порушуватися перед судом як прокурором, так і позивачем у справі (п.п. 1.1., 4.1. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування позовної давності у вирішення господарських спорів" №10 від 29.05.2013 року).

Згідно п. 3 ст. 5 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення порядку здійснення судочинства" (від 20.12.2011р.) протягом трьох років з дня набрання чинності цим Законом особа має право звернутися до суду з позовом про: визнання незаконним правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, яким порушено право власності або інше речове право особи.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Як вбачається з матеріалів справи, предметом даного спору є стягнення збитків, заподіяних відповідачем територіальній громаді селища Війтівці у зв'язку із неукладенням договору про пайову участь. Відтак, про порушення свого права, за захистом якого звернувся прокурор в інтересах позивача, останній дізнався саме з моменту неукладення договору про пайову участь, оскільки лише тоді у нього виникло право на стягнення збитків.

Як зазначалося вище, договір про пайову участь із замовником, в силу положень ст. 40 закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", має бути укладений не пізніше, ніж через 15 днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва, але до прийняття об'єкта в експлуатацію. Тому з моменту прийняття об'єкта в експлуатацію в органу місцевого самоврядування виникає можливість стягнення з замовника саме збитків, пов'язаних з неукладенням такого договору.

Оскільки об'єкт, реконструкцію якого проводив ТОВ "Агротех-ХПП", віднесений до IV категорії складності, то його прийняття в експлуатацію здійснюється на підставі акта готовності обєкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката (п. 3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №461, в редакції, чинній на час прийняття об'єкта в експлуатацію). Матеріалами справи стверджується, що такий сертифікат було видано 30.09.2014 року на підставі акта від 23.09.2014 року.

Таким чином, саме з цього періоду розпочинається перебіг строку позовної давності для звернення до суду із позовом про стягнення збитків, завданих неукладенням договору про пайову участь. У зв'язку з наведеним строк позовної давності не пропущено, тому у суду відсутні підстави для відмови в позові з мотивів пропуску строку позовної давності.

Згідно зі ст. 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Відповідно до ст. 34 Господарського процесуального кодексу України обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 49 ГПК України витрати по оплаті судового збору покладається на відповідача, оскільки спір виник внаслідок неправомірних дій останнього.

Керуючись ст. ст. 1, 2, 12, 33, 34, 43, 44, 49, 82, 85 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Заступника керівника Городоцької місцевої прокуратури, м. Городок в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, - Війтовецька селищна рада, Волочиський р-н, смт. Війтівці до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротек-ХПП" смт. Війтівці Волочиського району про стягнення збитків в сумі 1 311 781,98 грн., завдані невиконанням зобов'язання щодо сплати пайової участі задовольнити.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Агротек-ХПП" (31256, Хмельницька область, Волочиський район, смт. Війтівці, вул. Героїв України, 21, код 34708115) на користь Війтовецької селищної ради Волочиського району Хмельницької області (31256, Хмельницька область, Волочиський район, смт. Війтівці, вул. Героїв України, 4, код 04403,98 грн. (один мільйон триста одинадцять тисяч сімсот вісімдесят одну грн. 98 коп.) збитків.

Видати наказ.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Агротек-ХПП" (31256, Хмельницька область, Волочиський район, смт. Війтівці, вул. Героїв України, 21, код 34708115) на користь прокуратури Хмельницької області (м. Хмельницький, пров. Військоматський, 3, код 02911102) 19676,73 грн. (дев'ятнадцять тисяч шістсот сімдесят шість грн. 73 коп.) витрат по сплаті судового збору.

Видати наказ.

Повне рішення складено 20.06. 2017 року.

Суддя С.В. Заверуха

Віддрук. 4 прим. :

1 - до справи;

2 - Городоцькій місцевій прокуратурі (32000, м. Городок, вул. Грушевського, 80);

3 - Заступнику керівника Городоцької місцевої прокуратури, (31200, м. Волочиськ, вул. Слави, 8);

4 - відповідачу, (31256, Волочиський р-н, смт. Війтівці, вул. Героїв України, 21), рекоменд.