КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" липня 2017 р. Справа№ 911/3300/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пономаренка Є.Ю.

суддів: Кропивної Л.В.

Дідиченко М.А.

за участю представників:

від позивача - Конєва Л.Л., довіреність №279 від 12.06.2017;

від відповідача - представник не прибув,

розглянувши апеляційну скаргу виробничого сільськогосподарського кооперативу "Здвиж" на рішення Господарського суду Київської області від 04.04.2017р. у справі №911/3300/16 (суддя Конюх О.В.) за позовом приватного акціонерного товариства "Київобленерго" до виробничого сільськогосподарського кооперативу "Здвиж" про стягнення 102 906, 13 грн.

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Київобленерго" звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до виробничого сільськогосподарського кооперативу "Здвиж" про стягнення 102 906,13грн. вартості спожитої без обліку електроенергії.

Рішенням Господарського суду Київської області від 04.04.2017р. у справі №911/3300/16 позов задоволено повністю.

При ухваленні зазначеного рішення суд дійшов висновку про те, що порушення відповідачем ПКЕЕ шляхом пошкодження цілісності пломби держповірки на лічильнику є підставою для застосування для нього оперативно - господарської санкції у заявленому до стягнення розмірі.

Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Київської області від 04.04.2017р. у справі №911/3300/16 скасувати та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на неправомірність прийнятого позивачем рішення, оформленого протоколом №0148 від 02.03.2016, про нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією у розмірі 102 906,13 грн., а також не погоджується із здійсненим позивачем розрахунком вартості не облікованої електричної енергії.

В ході здійснення апеляційного провадження від позивача до суду надійшла заява про зміну найменування/типу Товариства, в якій заявник повідомив суд про те, що відповідно до Рішення Позачергових Загальних зборів акціонерів Товариства від 30 травня 2017 року публічне акціонерне товариство "Київобленерго" перейменовано у приватне акціонерне товариство "Київобленерго".

Також, у заяві вказано про те, що 06.06.2017 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань внесено зміни до відомостей про юридичну особу щодо найменування/типу Товариства, на підтвердження чого позивачем надано Виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Стосовно вказаного слід зазначити наступне.

Відповідно до п. 1.4 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" за приписом статті 25 ГПК у разі, зокрема, реорганізації суб'єкта господарювання у відносинах, щодо яких виник спір, господарський суд залучає до участі у справі його правонаступника. Господарським судам необхідно враховувати, що сама лише зміна найменування юридичної особи не означає її реорганізації, якщо при цьому не змінюється організаційно-правова форма даної особи. Зміна типу акціонерного товариства з приватного на публічне не є його реорганізацією (стаття 5 Закону України "Про акціонерні товариства"). Водночас зміна найменування юридичної особи тягне за собою необхідність у державній реєстрації змін до установчих документів, порядок проведення якої викладено у статті 29 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців". У разі коли така зміна сталася у процесі вирішення спору господарським судом, про неї обов'язково зазначається в описовій частині рішення (при цьому у мотивувальній частині, за необхідності, також зазначається нове найменування учасника судового процесу - наприклад, у разі задоволення позову до нього) або в ухвалі, якою закінчується розгляд справи.

У даному випадку відбулась лише зміна типу акціонерного товариства позивача (з публічного акціонерного товариства "Київобленерго" на приватне акціонерне товариство "Київобленерго"), що не є зміною його організаційно-правової форми, тому з огляду на викладене, з урахуванням вказаного положення постанови Пленуму, вчинення господарським судом процесуальної дії, зазначеної в частині третій статті 25 ГПК не потребується.

Разом з тим, апеляційним судом при виготовленні даної постанови враховується інформація щодо зміни типу товариства позивача на приватне акціонерне товариство "Київобленерго".

Представник позивача в судовому засіданні 03.07.2017 надав пояснення, якими просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення місцевого господарського суду - без змін.

Відповідач правом на участь представника у даному судовому засіданні не скористався, хоча про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином; про що свідчить підпис його представника у розписці про оголошення перерви, яка була оголошена в судовому засіданні 12.06.2017.

Будь - яких заяв, клопотань щодо неможливості бути присутнім у даному судовому засіданні від відповідача до суду не надійшло.

Враховуючи наведене вище, а також те, що представник апелянта був присутній у минулому судовому засіданні та надав пояснення по суті вимог за апеляційною скаргою, отже його позиція є зрозумілою, апеляційна скарга розглянута судом у даному судовому засіданні по суті з винесенням постанови.

Згідно зі ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, в апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених у розділі ХІІ ГПК України.

Відповідно до ст. 101 Господарського процесуального кодексу України, у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково наданими доказами, якщо заявник обґрунтував неможливість їх надання суду в першій інстанції з причин, що не залежали від нього, повторно розглядає справу. Апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення або ухвали місцевого суду у повному обсязі.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду не підлягає зміні або скасуванню з наступних підстав.

Між КСП "Здвиж" та акціонерною енергопостачальною компанією "Київобленерго" 17.07.1997 укладено договір №10 на користування електричною енергією (для споживачів з приєднаною потужністю до 750 кВА), який в подальшому було переукладено в редакції від 20.03.2006 №210.

Враховуючи те, що договір №10 в подальшому було переукладено в редакції від 20.03.2006 №210, то посилання суду першої інстанції в оскаржуваному рішенні лише на договір від 17.07.1997 (без зазначення при цьому про договір від 20.03.2006 №210) жодним чином не впливає на результат розгляду справи, оскільки обома вказаними договорами було передбачено, що сторони зобов'язуються керуватися Правилами користування електричною енергією.

Слід також зазначити, що вказані договори свідчать про те, що відповідач є споживачем електричної енергії з 17.07.1997, а енергопостачальник має право застосовувати до даного споживача оперативно - господарські санкції за порушення ним Правил користування електричною енергією.

З огляду на викладене, доводи апелянта про неправильність висновку суду першої інстанції щодо регулювання правовідносин сторін договором від 17.07.1997 №10 колегією суддів відхиляються за необґрунтованістю.

За умовами вказаного договору від 20.03.2006 №210 постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 1 220 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.

Відповідачу 04.06.2014 встановлено прилад обліку НІК 2301 АК1 № 0155148 з відповідними пломбами згідно Акту технічної перевірки розрахунку засобу обліку електричної енергії № 024715.

Представниками позивача 16.02.2015 було проведено технічну перевірку засобів обліку електричної енергії за адресою: Київська обл., Бородянський р-н, с. Шибене, вул. Заводська, 34 та встановлено порушення відповідачем пункту 6.40 Правил користування електричною енергією, а саме: Пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальнику № 70397316 у встановлених у місцях вказаних в акті збереження пломб або в протоколі встановлення електропостачальника. Пломби про повірку приладу фальсифіковані.

За результатами проведення вищезазначеної перевірки та встановлених порушень представниками постачальника в присутності директора Лезніка Г.М. було складено акт про порушення №К029607 від 16.02.2015.

На засіданні комісії по розгляду акту № К 029607 від 16.02.2015, що відбулось 24.02.2015, комісією було прийнято рішення (оформлене протоколом від 24.02.2015 №0169) донарахування не проводити, а лічильник направити на експертизу.

Згідно висновку Київського НДІ судових експертиз від 30.06.2015 №5791/15-33/5792/15-47 навішена на лічильник НІК 2301 типу АК1 свинцева пломба з позначками Держповірки, не піддавалася зняттю та повторному навішуванню, на шестиренках та зубцях барабанів виявлено пошкодження їх поверхонь у вигляді зрізаних кутів, стесаності, подряпин, у лічильнику встановлено відсутність пошкоджень внутрішніх електронних елементів та електричних кіл, що могли вплинути на роботу електролічильника; втручань в конструкцію електролічильника, що вплинули на зменшення показників обліку електроенергії не відбулося.

Не погоджуючись з висновком експертного дослідження № 5791/15-33/5792/15-47 позивачем 26.11.2015 було направлено лист до Київського міського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України з проханням провести експертне дослідження герметично запакованого, опломбованого пломбою КНДІСЕ лічильнику електроенергії та пломби.

Експертним дослідженням Київського міського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру № 2/тр від 05.02.2016 встановлено, що упакування відповідає вимогам правил збереження і транспортування речових доказів, забезпечує цілісність об'єктів дослідження і виключає можливість несанкціонованого доступу до його вмісту та встановлено, що досліджувана пломба, а саме одна з її частин не відповідає тавру свинцевої пломби про повірку приладу обліку оригіналу, фотокопія якої надана в якості зразку. Виявлена розбіжність загальних ознак суттєва та у сукупності дає підставу стверджувати, що маркувальні позначення досліджуваної пломби не відповідають оригіналу.

Повторне засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією та визначення обсягу недоврахованої електричної енергії, на якому було розглянуто Акт про порушення №К 029607 від 16.02.2015 року, відбулось 02.03.2016 року.

Протоколом № 0148 засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПКЕЕ та визначення обсягу та вартості недоврахованої електроенергії внаслідок порушення ПКЕЕ від 02.03.2016 року оформлено рішення комісії, відповідно до якого розрахунок вартості не облікованої електроенергії здійснюється за формулами Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562 (далі - Методика).

Зі змісту Акту про порушення Правил користування електричною енергією № К029607 від 16.02.2015 року, протоколу засідання комісії № 0148 від 02.03.2016 року щодо розгляду даного акту, вбачається, що підставою для нарахування споживачу вартості недоврахованої внаслідок порушення ПКЕЕ електроенергії стало пошкодження пломби з тавром енергопостачальної організації, фальсифікація пломби про повірку засобів обліку, пошкодження приладу обліку.

Позивач на підставі Акту про порушення ПКЕЕ від 16.02.2015 року, протоколу засідання комісії від 02.03.2016 року щодо розгляду даного акту прийняв рішення про нарахування відповідачу вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення правил користування електроенергією за період з 23.09.2014 року по 27.02.2015 року із застосуванням п. 2.1.2. Методики у розмірі 102 906,13 грн.

ВСК "Здвиж" звертався до Господарського суду Київської області з позовом про визнання протиправним та скасування рішення ПрАТ "Київобленерго", прийнятого на підставі акта №К029607 від 16.02.2015 про порушення правил користування електричною енергією, яке оформлене протоколом №0148 від 02.03.2016, про нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією у розмірі 102 906,13 грн.

Рішенням Господарського суду Київської області від 10.06.2016 у справі №911/1116/16 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 26.07.2016 у справі №911/1116/16 апеляційну скаргу ВСК "Здвиж" залишено без задоволення; рішення Господарського суду Київської області від 10.06.2016 у справі №911/1116/16 залишено без змін.

Постановою Вищого господарського суду України від 25.10.2016 у справі №911/1116/16 рішення господарського суду Київського області від 10.06.2016 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 26.07.2016 у справі №911/1116/16 залишено без змін, а касаційну скаргу ВСК "Здвиж" - без задоволення.

Судами першої та апеляційної інстанцій (із висновком яких погодився Вищий господарський суд України ) було встановлено обставини щодо порушення виробничим сільськогосподарським кооперативом "Здвиж" ПКЕЕ шляхом пошкодження цілісності пломби держповірки на лічильнику та арифметичну відповідність здійсненого ПрАТ "Київобленерго" розрахунку завданих постачальнику збитків, у зв'язку з чим суди дійшли висновку про правомірність рішення ПрАТ "Київобленерго", прийнятого на підставі акта №К029607 від 16.02.2015 про порушення правил користування електричною енергією, яке оформлене протоколом №0148 від 02.03.2016, про нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією у розмірі 102 906,13 грн.

Отже, у справі №911/1116/16 було встановлено обставини правомірності рішення ПрАТ "Київобленерго", оформленого протоколом №0148 від 02.03.2016, про нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією у розмірі 102 906,13 грн.

Крім цього, ВСК "Здвиж" звертався до господарського суду Київської області ще з одним позовом до ПрАТ "Київобленерго" про скасування оперативно-господарської санкції.

Рішенням Господарського суду Київської області від 19.12.2016 у справі №911/3574/16 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Так, судом у справі №911/3574/16 були встановлені обставини щодо правильності та відповідності здійсненого ПрАТ "Київобленерго" розрахунку п. 2.5. Методики та фактичним обставинам, також встановлено відсутність підстав для визнання протиправним та скасування рішення ПрАТ "Київобленерго", прийнятого на підставі акта №К029607 від 16.02.2015 року про порушення Правил користування електричною енергією, яке оформлене протоколом №0148 від 02.03.2016 року, про нарахування ВСК "Здвиж" вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією у розмірі 102 906,13 грн.

Вказане рішення Господарського суду Київської області від 19.12.2016 у справі №911/3574/16 не оскаржувалося та набрало законної сили.

Отже, вказаними судовими рішеннями у справах №911/1116/16 та №911/3574/16 встановлено правомірність рішення ПрАТ "Київобленерго", оформленого протоколом №0148 від 02.03.2016, про нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією у розмірі 102 906,13 грн.

Як роз'яснено п 2.6. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", не потребують доказування преюдиціальні обставини, тобто встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, - при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. При цьому не має значення, в якому саме процесуальному статусі виступали відповідні особи у таких інших справах - позивачів, відповідачів, третіх осіб тощо.

Так, преюдиційні факти є обов'язковими при вирішенні інших справ та не підлягають доказуванню, оскільки їх істинність встановлено у рішенні, у зв'язку з чим немає необхідності встановлювати їх знову, піддаючи сумніву істинність та стабільність судового акту, який набрав законної сили.

Норми статті 124 Конституції України визначають обов'язковість виконання усіма суб'єктами прав судового рішення у вказаній справі.

Згідно преамбули та статті 6 параграфу 1 Конвенції про захист прав та свобод людини, згідно рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.02 року у справі за заявою № 48553/99 "Совтрансавто-Холдінг" проти України", а також згідно рішення Європейського суду з прав людини від 28.10.99 року у справі за заявою № 28342/95 "Брумареску проти Румунії" встановлено, що існує усталена судова практика конвенційних органів щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

В силу частини 3 статті 4 ГПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" згадані судові рішення та зміст самої Конвенції про захист прав та свобод людини є пріоритетним джерелом права для національного суду.

Таким чином, рішення у справах №911/1116/16 та №911/3574/16 не можуть бути поставлені під сумнів, а інші рішення, в тому числі і у даній справі №911/3300/16, не можуть їм суперечити.

Предметом позову у даній справі є вимоги позивача про стягнення з відповідача вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією у розмірі 102 906,13 грн.

Згідно з п. 1.3 Правил користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ) постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Згідно до положень 5.1. ПКЕЕ, договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

Статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" встановлено відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику. Зокрема, правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656.

Пунктом 10.2.11 ПКЕЕ встановлено, що споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечити безперешкодний доступ постачальника електричної енергії та/або електропередавальної організації до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об'єктах споживача для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку.

Разом з тим, пунктом 6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Згідно з пунктом 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електричної енергії та/або збитків.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем були порушені ПКЕЕ шляхом пошкодження цілісності пломби держповірки на лічильнику, в свою чергу позивачем дані порушення були зафіксовані та проведені засідання комісії щодо їх розгляду, що оформлено відповідним протоколом, та видано відповідачу розрахунковий документ для оплати заборгованості за споживання електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ.

З огляду на викладене, а також враховуючи несплату відповідачем заборгованості за споживання електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ, вимога позивача про стягнення 102 906,13 грн. є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Доводи апелянта, які зводяться до непогодження із рішенням ПрАТ "Київобленерго", оформленого протоколом №0148 від 02.03.2016, про нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією у розмірі 102 906,13 грн., колегією суддів відхиляються, оскільки як вже зазначалося, обставини правомірності прийняття позивачем вказаного рішення вже досліджувалися в межах справ №911/1116/16 та №911/3574/16.

Так, вказаному рішенню позивача про нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією судами вже надавалася оцінка та було встановлено його правомірність, а також правильність та відповідність здійсненого ПрАТ "Київобленерго" розрахунку п. 2.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

При цьому, Вищий господарський суд України у постанові від 25.10.2016 у справі №911/1116/16 зазначив, що місцевий та апеляційний господарські суди перевіривши здійснене ПрАТ "Київобленерго" нарахування недоврахованої електричної енергії за вчинене споживачем порушення ПКЕЕ на підставі Методики, - дійшли заснованого на законі висновку про правомірність рішення Товариства, оформленого протоколом від 02.03.2016 № 0148.

Крім цього, у рішенні Господарського суду Київської області від 19.12.2016 у справі №911/3574/16 судом оцінювався розрахунок ПрАТ "Київобленерго" недоврахованої електричної енергії та доводи ВСК "Здвиж" щодо наявності порушень у вказаному розрахунку були відхилені.

Так, у справі №911/3574/16, як і у даній справі, ВСК "Здвиж" посилався на невірність розрахунку вартості недоврахованої електричної енергії в частині визначення ПрАТ "Київобленерго" періоду нарахування.

Господарським судом Київської області вказані доводи було відхилено та встановлено обставини щодо правильності та відповідності здійсненого розрахунку п. 2.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Також, у рішенні Господарського суду Київської області від 19.12.2016 у справі №911/3574/16 доводи ВСК "Здвиж" (які є аналогічним доводам, викладеним в апеляційній скарзі у даній справі) про оплату 23120 кВт/год електроенергії, було відхилено та суд зазначив, що відповідна сплата врахована ПрАТ "Київобленерго" в розрахунку недооблікованої електроенергії. Крім того, зазначено, що питання сплати не впливає на правильність нарахування всього обсягу недооблікованої електроенергії.

Враховуючи те, що судами у справах №911/1116/16 та №911/3574/16 надавалася оцінка рішенню позивача (оформленого протоколом №0148 від 02.03.2016) про нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією та було встановлено його правомірність, доводи апелянта, які зводяться до непогодження із вказаним рішення колегією суддів відхиляються.

Так, відповідач наразі намагається домогтися переоцінки вказаного рішення позивача, оформленого протоколом №0148 від 02.03.2016, що є неприпустимим з огляду на встановлення у межах інших судових справ обставин його правомірності.

Враховуючи наведене вище, доводи апелянта, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому відповідно не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про задоволення позову.

З урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення місцевого господарського суду прийнято з повним, всебічним та об'єктивним з'ясуванням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим, правові підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

Оскільки, у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на відповідача (апелянта).

Керуючись ст.ст. 32-34, 43, 49, 99, 101-103, 105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу виробничого сільськогосподарського кооперативу "Здвиж" залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Київської області від 04.04.2017р. у справі №911/3300/16 - без змін.

2. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на її заявника - відповідача у справі.

3. Матеріали справи №911/3300/16 повернути до Господарського суду Київської області.

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у встановленому Господарським процесуальним кодексом України порядку та строки.

Головуючий суддя Є.Ю. Пономаренко

Судді Л.В. Кропивна

М.А. Дідиченко