УХВАЛА

13.06.2017Справа № 910/5895/17

Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В., розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/5895/17

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Сервіс», м. Київ,

до державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго», м. Київ,

про визнання недійсним підпункту 7.3.1 пункту 7.3 договору від 13.11.2015 № 40-1/3541-15,

за участю представників:

позивача - Губерського К.С. (довіреністю від 10.04.2017 № 10-4/2017);

відповідача - Юзви А.Я. (довіреністю від 03.05.2017 № 90),

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа № 910/5895/17 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Сервіс» до державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про визнання недійсним підпункту 7.3.1 пункту 7.3 договору від 13.11.2015 № 40-1/3541-15.

16.05.2017 позивач подав суду документи на виконання вимог ухвали суду про порушення провадження у справі від 11.04.2017.

Державне підприємство «Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі - Підприємство) відокремлений підрозділ «Західна електроенергетична система» (далі Відокремлений підрозділ) 16.05.2017 подала суду клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових документів.

16.05.2017 Відокремлений підрозділ подав суду відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти доводів позивача та просив у позові відмовити повністю.

13.06.2017 позивач подав суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку із намаганням сторін врегулювати спір мирним шляхом.

Суд визнав за необхідне оголосити перерву у судовому засіданні.

Згідно з частиною третьою статті 77 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя має право оголосити перерву в засіданні в межах встановленого строку вирішення спору з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Разом з тим, відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено в пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК України, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов'язані зі станом здоров'я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.

Беручи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, характер процесу, суд дійшов висновку про необхідність оголошення перерви для надання учасникам процесу часу мирним шляхом врегулювати спір.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 77, 86 ГПК України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Оголосити перерву до 04.07.17 о 15:20 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-Б, зал № 1 (корпус Б).

Суддя І.Д. Курдельчук