ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" червня 2017 р.Справа № 922/1295/17

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Чистякової І.О.

при секретарі судового засідання Сінченко І.В.

розглянувши справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІЦЕНЗІЙНИЙ КОНСОРТІУМ", м. Київ, 3-я особа , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "А.Дельвантеез", м. Полтава
до Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКО-СЛОВЕНСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО "ХЛІБОПЕКАРСЬКИЙ КОМПЛЕКС "КУЛИНИЧІВСЬКИЙ", с. Кутузівка
про та за зустрічною позовною заявою до про стягнення 794939,84 грн. Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКО-СЛОВЕНСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО "ХЛІБОПЕКАРСЬКИЙ КОМПЛЕКС "КУЛИНИЧІВСЬКИЙ", с. Кутузівка Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІЦЕНЗІЙНИЙ КОНСОРТІУМ", м. Київ визнання договору підряду недійсним
за участю представників:

позивача - Чорного О.В., довіреність №1-12 від 12.01.2017;

відповідача - не з'явився;

3-ої особи - не з'явилась

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛІЦЕНЗІЙНИЙ КОНСОРТІУМ" (позивач) звернулось до господарського суду Харківської області з позовом про стягнення з відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКО-СЛОВЕНСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО "ХЛІБОПЕКАРСЬКИЙ КОМПЛЕКС "КУЛИНИЧІВСЬКИЙ" 291988,25 грн. суми основного боргу, 200594,42 грн. інфляційних втрат, 20063,19 грн. - 3% річних, 136830,45 грн. - відповідальність за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання та 145463,53 грн. упущеної вигоди.

Крім того, у позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача понесені витрати за представництво в суді у розмірі 93183,32 грн., а також витрати зі сплати судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається, зокрема на те, що відповідач в порушення умов договору підряду № 17-2/12/2012 від 02.12.2013 не розрахувався з позивачем за виконані ним будівельні роботи, у зв'язку з чим виникла заборгованість по оплаті виконаних позивачем робіт в сумі 291988,25 грн., а також нараховано на підставі ст. 625 Цивільного кодексу України 200594,42 грн. - інфляційних втрат та 20063,19 грн. 3% річних. Крім того, за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання позивачем заявлено до стягнення пеню передбачену п.12.1. вказаного договору та заявлено до стягнення 145463,53 грн. упущеної вигоди, що полягає в курсовій різниці між гривнею та доларом США.

Крім того, позивач просить покласти на відповідача витрати по сплаті послуг адвоката Чорного О.В. за представництво інтересів в суді, сплачених позивачем за договором № 03/01 від 03.01.2017.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 20 квітня 2017 року було прийнято позовну заяву до розгляду, порушено провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні на 16 травня 2017 року о 12:00 годині. Цією ж ухвалою суду витребувано у сторін додаткові докази.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 16 травня 2017 року розгляд справи відкладено на 24 травня 2017 р. о 12:40 год.

Представник позивача 24 травня 2017 р. надав клопотання (вх. №16968) про долучення до матеріалів справи додаткових документів, зазначених у додатку, які судом долучено до матеріалів справи.

23 травня 2017 року відповідач подав до господарського суду зустрічну позовну заяву (вх.№16840), в якій просить суд визнати недійсним договір підряду №17-2/12/2012 від 02.12.2013 укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "ЛІЦЕНЗІЙНИЙ КОНСОРТІУМ" та Товариством з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКО-СЛОВЕНСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО "ХЛІБОПЕКАРСЬКИЙ КОМПЛЕКС "КУЛИНИЧІВСЬКИЙ".

В обґрунтування зустрічних позовних вимог відповідач посилається, зокрема на те, що спірний договір підряду укладено не уповноваженою особою та сторони в належній формі не досягли згоди з усіх істотних умов договору підряду.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 24 травня 2017 року прийнято зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом та розгляд справи відкладено на 30 травня 2017 р. о 12:40 год.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 30 травня 2017 року розгляд справи відкладено на 07 червня 2017 р. о 12:30 год.

Представник відповідача 07 червня 2017 р. надав клопотання про призначення у справі судової будівельно - технічної експертизи (вх. №18761).

У вищенаведеному клопотанні представник відповідача просить суд проведення судової будівельно - технічної експертизи доручити Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз імені Засл. проф. М.С. Бокаріуса, на вирішення судового експерта поставити наступне питання:

- чи має місце фактичне виконання об'єму робіт, який визначено умовами договору підряду №17-2/12-2012 від 02.12.2013?

- чи відповідає якість фактично виконаних робіт будівельним правилам, нормам, умовам договору, проектній документації? Якщо ні, то які мають відступлення від вимог, що погіршує якість робіт?

- чи відповідають об'єм та вартість фактично виконаних робіт умовам договору, проектній документації? Якщо ні, то яка вартість виявленої невідповідності?

- чи відповідає об'єм фактично виконаних робіт, роботам, що зазначені підрядником (позивачем) в актах виконаних робіт?

- чи є фактична вартість будівельних робіт, що зазначена в актах виконаних робіт обґрунтованою та достовірною?

- чи відповідає кількість та якість використаних будівельних матеріалів проектній документації та умовам договору?

- який технічних стан виконаних робіт? Якщо незадовільний, то яка вартість витрат на усунення недоліків та порушень?

Ухвалою господарського суду Харківської області від 07 червня 2017 року розгляд справи відкладено на 14 червня 2017 р. о 14:20 год.

Представник позивача 14 червня 2017 р. надав супровідним листом (вх. №19647) додаткові документи, зазначені у додатку.

Крім того, представник позивача 14 червня 2017 р. надав клопотання (вх. №19596) про долучення до матеріалів справи додаткових документів, зазначених у додатку.

Надані документи судом долучено до матеріалів справи.

Також, представник позивача 14 червня 2017 р. надав відзив на зустрічну позовну заяву (вх. №19597), в якому заперечує проти зустрічного позову, посилаючись зокрема на те, що відповідачем вчинено ряд дій, які свідчать про схвалення правочину, що унеможливлює визнання такого правочину недійсним з підстав вказаних відповідачем у зустрічному позові.

Представник відповідача 13 червня 2017 р. надав відзив на позовну заяву (вх. №19491), в якому заперечує проти задоволення первісного позову та зазначає, що сторони не визначили предмет спірного договору, а саме: найменування об'єкта, обсяги і види робіт, передбачених проектом, склад і зміст проектно - кошторисної документації, а отже спірний договір є неукладеним.

Представник позивача в судовому засіданні 14.06.2017 підтримав первісний позов та просив суд його задовольнити, з підстав викладених у позовній заяві, заперечував проти зустрічного позову, з підстав викладених у відзиві на зустрічний позов, а також заперечував проти задоволення клопотання відповідача про призначення у справі судової будівельно - технічної експертизи, вважає, що в матеріалах справи достатньо доказів, що свідчать про те, що позивачем виконані роботи за спірним договором належним чином.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, згідно діючого законодавства.

Третя особа в судове засідання не з'явилась, витребуваних судом документів не надала, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, згідно діючого законодавства.

Враховуючи те, що норми ст. 65 Господарського процесуального кодексу України щодо обов'язку господарського суду витребувати у сторін документи і матеріали, необхідні для вирішення спору, кореспондуються з диспозитивним правом сторін подавати докази, а п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України визначає одним з принципів судочинства свободу в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, суд вважає, що в межах наданих йому повноважень створені належні умови для надання сторонами доказів та здійснені всі необхідні дії щодо витребування додаткових доказів, а тому вважає за можливе розглядати справу за наявними в ній і додатково поданими на вимогу суду матеріалами і документами.

З'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками судового процесу докази, заслухавши пояснення представника позивача, суд встановив наступне.

02.12.2013 між Товариством з обмеженою відповідальністю "ЛІЦЕНЗІЙНИЙ КОНСОРТІУМ" (надалі - Підрядник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКО-СЛОВЕНСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО "ХЛІБОПЕКАРСЬКИЙ КОМПЛЕКС "КУЛИНИЧІВСЬКИЙ" (надалі - Замовник) було укладено договір підряду №17-2/12/2012 (надалі - Договір).

Відповідно до п.1.1. Договору Підрядник зобов'язується на свій ризик, власними силами та засобами, з використанням своїх матеріалів, обладнання та матеріалів Замовника виконати весь, БУДІВЕЛЬНИХ робіт, (далі по тексту - Об'єм Робіт) відповідно до проектно-кошторисної документації, та умов Договору і додатків до нього, що деталізується в Додатку 1 до даного Договору, а Замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), прийняти закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Згідно з п.1.3.9. Договору проектна та кошторисна документація - техніко-економічні обґрунтування, проект, робоча документація, кошторисна документація, технічні умови і паспорти на матеріали, устаткування, конструкції і комплектуючі вироби, документація, що одержується від заводів - виробників, а також інша документація, що необхідна для виконання Робіт по будівництву і експлуатації Об'єкта.

Відповідно до п.2.1. Договору договірна ціна цього Договору визначається згідно Протоколу погодження договірної ціни (Додаток №2) до цього Договору та становить його невід'ємну частину.

Згідно з п.2.4. Договору якщо під час будівництва виникла потреба у виконанні додаткових робіт, не врахованих проектною документацією, і у зв'язку з цим у відповідному підвищені Договірної ціни, то додаткові роботи виконуються після укладання додаткової угоди та/або додатків до даного Договору і кошторису про виконання таких додаткових робіт.

Відповідно до п.2.6. Договору склад та обсяг робіт, що доручається Підряднику згідно даного Договору, визначається відповідно до п.1.1. цього Договору та проектної документації, яка становить невід'ємну частину цього Договору, а також Замовник і Підрядник деталізують його в додатках до даного Договору. Кошторисах підписаних уповноваженими представниками Замовника і Підрядника.

Згідно з п.4.1. Договору Замовник авансує Підрядника згідно додатків до даного Договору.

Відповідно до п.4.4., п.4.5. Договору підставою для оплати виконаних робіт є Акти приймання виконаних робіт та погоджені сторонами Договору кошториси. Після завершення робіт, Замовник повинен розрахуватися з Підрядником протягом трьох банківських днів після підписання остаточного Акту прийняття виконаних робіт по ф.КБ-2в, який підтверджує прийняття Робіт в цілому.

Згідно з п.5.1. Договору Підрядник починає роботи по договору після:

- отримання письмового дозволу від Замовника на можливість виконання робіт та необхідні згідно з нормами діючого законодавства України правові документи відповідних державних органів (дозвіл на виконання будівельних робіт тощо);

- отримання від Замовника проектної документації в двох примірниках з підписом та печаткою "В виробництво".

- отримання від Замовника авансу відповідно до п.3.1;

- отримання від Замовника по акту прийому передачі матеріалів, прийняття від Замовника по акту будівельного майданчика;

- надання Замовником точок підключення до тимчасового електропостачання та водопостачання;

- за домовленістю сторін, після надання фронту робіт.

Відповідно до п.5.3. Договору строки виконання робіт переносяться на строк тривалості наступних обставин плюс 5 робочих днів:

- виникнення обставин непереборної сили, які безпосередньо перешкоджають виконанню робіт за цим Договором;

- невиконання або неналежного виконання Замовником своїх зобов'язань за Договором, яке робить неможливим виконання Підрядником робіт за цим Договором у встановлені строки (порушення умов фінансування, несвоєчасне надання будівельного майданчика (фронту робіт), несвоєчасне прийняття виконаних робіт чи інші обставини, що вплинули на строки виконання робіт);

- в разі внесення змін до проектної документації;

- зупинення робіт не з вини Підрядника;

- затримки пов'язані з поставкою матеріалів необхідних для будівництва об'єкту Замовником;

- збільшення об'ємів матеріалів та робіт після розробки проектної документації;

- внесення змін до складу робіт, що не враховані розрахунком договірної ціни.

Рішення про перегляд строків виконання робіт з обґрунтуванням причин оформляється додатковою угодою.

Згідно з п.5.6. Договору передача закінчених робіт Підрядником і приймання їх Замовником оформлюється актом приймання-передачі.

Відповідно до п.5.8. Договору підписання акта приймання-передачі є підставою для проведення остаточних розрахунків між сторонами.

Згідно з п.6.1.12. Договору Замовник зобов'язаний прийняти в установленому порядку та оплатити належним чином виконані роботи.

Відповідно до п.6.1.13. Договору Замовник зобов'язаний після завершення робіт, прийняти роботи за Актам прийняття виконаних підрядних робіт по ф.КБ-2в та Довідкам вартості виконаних робіт по ф.КБ-3 шляхом підписання Акта не пізніше трьох днів від дати його одержання за умови відсутності претензій до виконаних робіт. У разі відмови від підписання акта, скласти дефектний Акт.

Згідно з п.6.2.1. Договору Замовник має право здійснювати контроль за якістю та відповідністю проектній документації виконаних Підрядником робіт, додержання будівельних норм та правил, а матеріалів, виробів та конструкцій державним стандартам, технічним умовам.

Відповідно до п.6.3.1. Договору Підрядник зобов'язаний виконати з використанням власних та залучених ресурсів, та матеріалів Замовника, якщо інше не встановлено умовами даного Договору або додатками до нього та у встановлені даним Договором і додатками до нього строки, весь комплекс будівельних робіт по будівництву Об'єкта передбачених п.1.1. цього Договору та додатків до договору відповідно до проектної документації та Договірної ціни, вимог діючих ДБН України та СНіП.

Відповідно до п.6.3.2. Договору Підрядник зобов'язаний приступити до ведення і виконати роботи в термін визначений в Додатках №1 та № 2 до договору після виконання вимог п.4.1., 5.1.

Згідно з п.6.3.5. Договору Підрядник зобов'язаний забезпечити виконання і здачу виконаних робіт Замовнику в термін і на умовах даного Договору у відповідності до проектно-кошторисної документації.

Відповідно до п.6.4. Договору Підрядник зобов'язаний надати Замовнику позитивний експертний висновок встановленого зразка від Департаменту протипожежної безпеки МНС України по розробленій Підрядником проектній документації.

Замовник повинен не пізніше ніж за 14 календарних днів до початку робіт надати Підряднику проектну документацію в двох примірниках з підписом та печаткою "В виробництво". Проектна документація розробляється та затверджується відповідно до регіональних і місцевих правил забудови, державних будівельних норм та інших нормативних документів. Забезпечення робіт (будівництва об'єкта) проектною документацією, її погодження з уповноваженими державними органами та органами місцевого самоврядування, а також проведення в установленому порядку експертизи цієї документації здійснюється Замовником. (п.8.1., п.8.2., п.8.3. Договору).

Організація виконання робіт повинна відповідати проектно-технологічній документації (п.9.1. Договору).

Відповідно до п.10.1. Договору передача-приймання виконаних робіт у відповідності з даним Договором оформляється Сторонами підписанням Акту виконаних робіт форми КБ-2в та довідки про вартість виконаних робіт по формі КБ-3.

Згідно з п.12.1. Договору у випадку затримання розрахунків проти термінів, що визначені цим договором та додатками до нього, Замовник зобов'язується сплатити Підряднику пеню у розмірах подвійної облікової ставки НБУ від несплаченої суми за кожен день затримки. Крім того, Підрядник залишає за собою право не продовжувати роботи, а розпочаті - зупинити, до часу, поки Замовник не виконає своїх зобов'язань по розрахунках. У такому випадку складається відповідний акт.

Даний договір вступає в силу з дня підписання його обома сторонами і діє до 31 грудня 2014 року. Договір автоматично подовжується, якщо Сторони не домовились про інше та не оформили дану домовленість письмово додатком до даного Договору (п.14.5. Договору).

Позивач обгрунтовує свої позовні вимоги, посилаючись, зокрема на те, що відповідач не розрахувався за виконані за вказаним вище Договором роботи на загальну суму 291988,25 грн., у зв'язку з чим виникла заборгованість по оплаті виконаних позивачем робіт в сумі 291988,25 грн., а також нараховано на підставі ст. 625 Цивільного кодексу України 200594,42 грн. - інфляційних втрат та 20063,19 грн. - 3% річних. Крім того, за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання позивачем заявлено до стягнення пеню передбачену п.12.1. вказаного договору та заявлено до стягнення 145463,53 грн. упущеної вигоди, що полягає в курсовій різниці між гривнею та доларом США.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них, суд виходить з наступного.

Стаття 11 Цивільного кодексу України вказує, що цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки, й серед підстав виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, передбачає договори та інші правочини.

Як зазначено в ст. 174 Господарського кодексу України, господарські зобов'язання можуть виникати, зокрема, із господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Частина 1 статті 626 Цивільного кодексу України, визначає договір як домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Відповідно до статті 6 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (стаття 627 ЦК України).

Вищенаведений Договір за своєю правовою природою є договором будівельного підряду.

Відповідно до статті 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов'язаних з місцезнаходженням об'єкта.

Статтею 877 Цивільного кодексу України передбачено, що підрядник зобов'язаний здійснювати будівництво та пов'язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт.

Згідно статті 317 Господарського кодексу України будівництво об'єктів виробничого та іншого призначення, підготовка будівельних ділянок, робота з обладнання будівель, роботи із завершення будівництва, прикладні та експериментальні дослідження і розробки тощо, які виконуються суб'єктами господарювання для інших суб'єктів або на їх замовлення, здійснюються на умовах підряду. Для здійснення зазначених робіт можуть укладатися договори підряду: на капітальне будівництво, на виконання проектних і досліджувальних робіт, на виконання геологічних, геодезичних та інших робіт, необхідних для капітального будівництва, інші договори.

Статтею 318 Господарського кодексу України передбачено, що за договором на капітальне будівництво одна сторона (підрядник) зобов'язується своїми силами і засобами на замовлення другої сторони (замовника) побудувати і здати замовникові у встановлений строк визначений договором об'єкт відповідно до проектно-кошторисної документації або виконати зумовлені договором будівельні та інші роботи, а замовник зобов'язується передати підряднику затверджену проектно-кошторисну документацію, надати йому будівельний майданчик, прийняти закінчені будівництвом об'єкти та оплатити їх.

Частиною 5 статті 318 Господарського кодексу України передбачено, що договір підряду на капітальне будівництво повинен передбачати: найменування сторін; місце і дату укладення; предмет договору (найменування об'єкта, обсяги і види робіт, передбачених проектом); строки початку і завершення будівництва, виконання робіт; права і обов'язки сторін; вартість і порядок фінансування будівництва об'єкта (робіт); порядок матеріально-технічного, проектного та іншого забезпечення будівництва; режим контролю якості робіт і матеріалів замовником; порядок прийняття об'єкта (робіт); порядок розрахунків за виконані роботи, умови про дефекти і гарантійні строки; страхування ризиків, фінансові гарантії; відповідальність сторін (відшкодування збитків); урегулювання спорів, підстави та умови зміни і розірвання договору.

Частиною першою статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №345 від 16.05.2011 затверджено порядок розроблення проектної документації на будівництво об'єктів.

У пункті 3.17 Державних будівельних норм України А.2.2-3-2012 (надалі ДБН) визначено, що проектна документація - це затвердженні текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Пунктом 11 статті 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" також визначено, що проектна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Порядок укладення та виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції будівель і споруд та технічного переоснащення діючих підприємств (капітальне будівництво об'єктів), а також комплексів і видів робіт, пов'язаних із будівництвом об'єктів визначений загальними умовами укладення та виконання договорів підряду у капітальному будівництві, які прийняті відповідно до положень Цивільного кодексу України та затверджені постановою Кабінету Міністрів України N 668 від 01.08.2005.

Також положення Загальних умов застосовуються щодо укладення та виконання договорів підряду на роботи з реставрації та капітального ремонту будівель і споруд.

Відповідно до пункту 2 Загальних умов ці умови є обов'язковими для врахування під час укладення та виконання договорів підряду у будівництві незалежно від джерел фінансування робіт, а також форми власності замовника та підрядника (субпідрядників).

У пункті 3 Загальних умов наведено визначення поняття "проектна документація", відповідно до якого це текстові та графічні матеріали, затверджені в установленому порядку, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, а також кошториси об'єкта будівництва, та визначення поняття "кошторисна документація", відповідно до якого це кошториси та інші документи, пов'язані зі складанням (розрахунки, обґрунтування, пояснення, відомості про ресурси тощо) і необхідні для визначення кошторисної вартості будівництва та договірної ціни.

Цим же пунктом Загальних умов встановлено, що договір підряду окрім складання та узгодження між сторонами самого тексту договору підряду передбачає складання та погодження договірної документації, до складу якої входять проектна, кошторисна, тендерна документація, тендерні пропозиції, акцепт тендерної пропозиції, повідомлення, запити, претензії тощо), які встановлюють, конкретизують, уточнюють або змінюють умови договору підряду.

Пунктом 5 Загальних умов визначено, що істотними умовами договору підряду є: найменування та реквізити сторін; місце і дата укладення договору підряду; предмет договору підряду; договірна ціна; строки початку та закінчення робіт (будівництва об'єкта); права та обов'язки сторін; порядок забезпечення виконання зобов'язань за договором підряду; умови страхування ризиків випадкового знищення або пошкодження об'єкта будівництва; порядок забезпечення робіт проектною документацією, ресурсами та послугами; порядок залучення субпідрядників; вимоги до організації робіт; порядок здійснення замовником контролю за якістю ресурсів; умови здійснення авторського та технічного нагляду за виконанням робіт; джерела та порядок фінансування робіт (будівництва об'єкта); порядок розрахунків за виконані роботи; порядок здачі-приймання закінчених робіт (об'єкта будівництва); гарантійні строки якості закінчених робіт (експлуатації об'єкта будівництва), порядок усунення недоліків; відповідальність сторін за порушення умов договору підряду; порядок врегулювання спорів; порядок внесення змін до договору підряду та його розірвання. У договорі підряду сторони можуть передбачати інші важливі для регулювання взаємовідносин умови.

Згідно статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Аналогічна норма міститься у статті 180 Господарського кодексу України.

Як вбачається з матеріалів справи сторони не досягли згоди щодо всіх істотних умов договору даного виду (договору будівельного підряду), а саме: предмету, оскільки сторонами не було визначено найменування об'єкту, обсяги і види робіт, проектна-кошторисна документація не складалася та не надавалася відповідачем позивачу як це передбачено умовами договору.

Крім того, позивачем не надано доказів отримання письмового дозволу від Замовника на можливість виконання робіт та необхідні згідно з нормами діючого законодавства України правові документи відповідних державних органів (дозвіл на виконання будівельних робіт), доказів прийняття від Замовника по акту будівельного майданчика.

Згідно з п.29 Загальних умов Замовник зобов'язаний, зокрема надати підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну та іншу договірну документацію і ресурси відповідно до договору підряду

Відповідно до п.31 Загальних умов Підрядник зобов'язаний, зокрема виконати з використанням власних ресурсів, якщо інше не встановлено умовами договору підряду, та у встановлені строки роботи відповідно до проектної та кошторисної документації.

Згідно з п.46, п.47 Загальних умов проектна документація розробляється та затверджується відповідно до регіональних і місцевих правил забудови, державних будівельних норм та інших нормативних документів. Забезпечення робіт (будівництва об'єкта) проектною документацією, її погодження з уповноваженими державними органами та органами місцевого самоврядування, а також проведення в установленому порядку експертизи цієї документації здійснюється замовником. Договором підряду такі зобов'язання повністю або частково можуть покладатися на підрядника.

Як вищевстановлено, розрахунки з Підрядником проводяться протягом трьох банківських днів після підписання остаточного Акту прийняття виконаних робіт по ф.КБ-2в, який підтверджує прийняття Робіт в цілому (п.4.5. Договору), проте вказані акти не підписані з боку відповідача, а проектна документація як зазначено вище не розроблялася та не надавалася відповідачем позивачу.

Згідно частини 8 статті 181 Господарського кодексу України, у разі якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних умов господарського договору, такий договір вважається неукладеним (таким, що не відбувся).

Правові наслідки порушення зобов'язання встановлені статтею 611 Цивільного кодексу України. Відповідно до частини 1 вказаної статті, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди.

Згідно ч.1 та ч.3 ст.549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За приписами статті 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правом фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме, протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою та збитками, вини. За відсутності хоча б одного із елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Така позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 07.10.2015р. у справі №916/3371/14.

Відповідно до ч.2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Враховуючи вищевикладене та те, що сторонами у належній формі не досягнуто згоди з усіх істотних умов, передбачених для даного виду договору, суд вважає, що договір є неукладеним (таким, що не відбувся) та відповідно позивачем за первісним позовом не доведено порушення грошового зобов'язання з боку відповідача за вказаним договором, а також не обґрунтовано та не доведено належними доказами складу цивільно-правової відповідальності, необхідної для настання такої міри відповідальності як стягнення збитків, а тому суд відмовляє в задоволенні первісного позову в повному обсязі.

Крім того, відповідач, в свою чергу, звернувся з зустрічним позовом, в якому просить суд визнати недійсним договір підряду №17-2/12/2012 від 02.12.2013, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "ЛІЦЕНЗІЙНИЙ КОНСОРТІУМ" та Товариством з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКО-СЛОВЕНСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО "ХЛІБОПЕКАРСЬКИЙ КОМПЛЕКС "КУЛИНИЧІВСЬКИЙ".

В обґрунтування зустрічних позовних вимог відповідач посилається, зокрема на те, що спірний договір підряду укладено не уповноваженою особою та сторони в належній формі не досягли згоди з усіх істотних умов договору підряду.

Суд, розглянувши зустрічний позов, відмовляє в його задоволенні, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

У ч. 1-3, ч. 5 та ч. 6 ст. 203 Цивільного кодексу України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

У абз.2 п.2.2. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України №11 від 29.05.2013 "Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними" господарським судам України роз'яснено, що за загальним правилом не є підставою для визнання недійсним відсутність у договорі істотних умов. На виняток з цього правила відсутність у договорі оренди землі хоча б однієї з істотних умов є підставою для визнання його недійсним (частина друга статті 15 Закону України "Про оренду землі").

Також, у абз.3, 4, 5, 6, 7 п.2.6. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України №11 від 29.05.2013 "Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними" господарським судам України роз'яснено, що у силу припису частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання стороною (сторонами) вимог, встановлених частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 названого Кодексу, саме на момент вчинення правочину.

Не може бути визнаний недійсним правочин, який не вчинено (договір, який не укладено).

У зв'язку з наведеним господарським судам необхідно встановлювати, чи є оспорюваний правочин вчиненим та з якого моменту (статті 205 - 210, 640 ЦК України, частини друга - п'ята, сьома статті 180 ГК України тощо).

Зокрема, не вважаються вчиненими правочини (укладеними господарські договори), в яких (за якими) відсутні передбачені законом умови, необхідні для їх укладення (не досягнуто згоди за всіма істотними для даного правочину умовами).

Сама лише відсутність у договорі тієї чи іншої істотної умови (умов) може свідчити про його неукладення, а не про недійсність (якщо інше прямо не передбачено законом, як-от частиною другою статті 15 Закону України "Про оренду землі").

Як вже було зазначено вище, договір підряду № 17-2/12/2012 від 02.12.2013 р. є неукладеним.

Враховуючи вищевикладене та те, що не може бути визнаний недійсним правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), суд відмовляє в задоволенні зустрічного позову повністю.

Суд, розглянувши клопотання відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) про призначення у справі судової будівельно - технічної експертизи відмовляє в його задоволенні, виходячи з наступного.

Згідно ст. 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Відповідно до ч.1 ст.41 Господарського процесуального кодексу України для роз'яснення питань, що виникають при вирішенні господарського спору і потребують спеціальних знань, господарський суд призначає судову експертизу.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи (пункт 2 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" від 23.03.2012 № 4).

Відтак, розглянувши клопотання відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом), суд не знаходить підстав для призначення у справі судової будівельно - технічної експертизи, оскільки питання, які пропонує відповідач на вирішення судового експерта не входять до предмета доказування та не має потреби у призначенні судової експертизи, оскільки суд дійшов висновку про те, що спірний договір є неукладеним адже сторонами не погоджено предмет договору, проектна документація не складалася.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується положеннями ст.ст. 49 ГПК України та покладає на позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) витрати по сплаті судового збору в розмірі 11924,10 грн. та витрати по оплаті послуг адвоката в сумі 93183,32 грн.

Крім того, суд покладає на відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) витрати по сплаті судового збору в сумі 1600,00 грн. за подання зустрічного позову.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України; ст.ст. 11, 16, 22, 203, 215, 611, 638, 875, 877, 1166 Цивільного кодексу України; ст. 318 Господарського кодексу України, ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність"; ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"; ст. ст. 179, 180, 181, 318 Господарського кодексу України; ст.ст. 1, 4, 12, 22, 32, 33, 43, 44, 47-49, 54, 60, 65, 83, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні первісного позову повністю.

Відмовити в задоволенні зустрічного позову повністю.

Повне рішення складено 19.06.2017 р.

Суддя І.О. Чистякова