КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" червня 2017 р. Справа№ 911/1143/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ткаченка Б.О.

суддів: Кропивної Л.В.

Руденко М.А.

За участю секретаря судового засідання Москаленко Г.С.

представників сторін:

від позивача - Дикань А. П., дов. № б/н від 03.05.17 р.;

від відповідача - Гулевич В.Г., дов. № 77 від 10.04.17 р.;

розглянувши матеріали

апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Тесей-1»

на рішення Господарського суду Київської області

від 06.03.2017 року

у справі № 911/1143/16 (суддя Чонгова С.І.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Тесей-1»

до Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» в

особі Макарівського районного підрозділу Публічного

акціонерного товариства «Київобленерго»

про скасування оперативно-господарської санкції

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Київської області від 06.03.2017 року по справі № 911/1143/16 в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «Тесей-1» звернулося до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Київської області від 06.03.2017 року по справі № 911/143/16 скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 03.04.2017 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Тесей-1» на рішення Господарського суду Київської області від 06.03.2017 року по справі № 911/1143/16 було прийнято до провадження та призначено до розгляду в судовому засіданні на 17.05.2017 року.

18.04.2017 року через Відділ забезпечення документообігу та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції залишити без змін.

У судовому засіданні 17.05.2017 року було оголошено перерву в розгляді справи до 31.05.2017 року.

30.05.2017 року через Відділ забезпечення документообігу та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Тесей-1» надійшли письмові пояснення до апеляційної скарги, в яких позивач підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги.

У судовому засіданні 31.05.2017 року було оголошено перерву в розгляді справи до 01.06.2017 року.

У судовому засіданні 01.06.2017 року було оголошено перерву в розгляді справи до 06.06.2017 року.

Вимоги та доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що судом першої інстанції було неповно з'ясовано обставини, які мають значення для справи, а також невірно застосовано норми матеріального та процесуального права, що призвело до прийняття невірного судового рішення.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Тесей-1» у поясненнях, наданих у судовому засіданні, підтримав доводи, викладені в його апеляційній скарзі, просив суд рішення Господарського суду Київської області від 06.03.2017 року по справі № 911/143/16 скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представник Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» у поясненнях, наданих у судовому засіданні, заперечував проти доводів апелянта, викладених в апеляційній скарзі, просив суд відмовити в задоволенні скарги та залишити без змін оскаржуване судове рішення місцевого господарського суду як таке, що прийняте з повним, всебічним та об'єктивним з'ясуванням обставин, які мають значення для справи.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія встановила наступне.

28.04.2011 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Тесей-1» (далі - позивач, споживач, ТОВ «Тесей-1») та Публічним акціонерним товариством «А.Е.С Київобленерго» в особі Макарівського районного підрозділу Публічного акціонерного товариства «А.Е.С Київобленерго», правонаступником якого є Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» в особі Макарівського районного підрозділу Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» (далі - відповідач, постачальник, ПАТ «Київобленерго») було укладено договір про постачання електричної енергії № 220016486 (далі - Договір).

За умовами Договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 1000 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.

Згідно п. 2.1 Договору під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ).

Відповідно до п. 4.2.3 Договору споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 9.4 Договору визначено, що він набирає чинності з дня його підписання. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії, або перегляд його умов.

05.03.2015 року Макарівським районним підрозділом ПАТ «Київобленерго» здійснено технічну перевірку розрахункового засобу обліку електричної енергії споживача - ТОВ «Тесей-1», який розташований в приміщенні останнього за адресою: с. Калинівка, вул. Київська, 188.

За результатами перевірки було складено акт технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії від 05.03.2015 року № 079840, яким зафіксовано, що на момент перевірки розрахунковий електролічильник недовраховував 30% електроенергії.

Вказаний акт складено в присутності представника споживача - Дикого О.М., та підписаний останнім і представниками ПАТ «Київобленерго».

За наслідками здійсненої перевірки, енергопостачальна організація склала акт про порушення від 05.03.2015 № К 029711 (далі - Акт), яким встановлено, що існує підозра на втручання в схему електролічильника з метою зниження показників розрахункового обліку. Прилад обліку знятий, укладений в пакет, пакет опломбований пломбою № В00007189. У даному акті про порушення споживач в графі зауваження зазначив, що зі сторони споживача втручань в схему обліку не було. Вказаний акт складено в присутності представника споживача - Дикого О.М., який підписаний останнім та представниками ПАТ «Київобленерго».

Вилучений електролічильник споживача НІК 2301 типи АК1 серійний № 0648555 було направлено на експертизу до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення вказаної експертизи ПАТ «Киїобленерго» були поставлені наступні питання: «Чи відповідають пломби Д/п еталонним?; Чи піддавалась пломба Д/п повторному пломбуваню?; Чи є пошкодження корпуса лічильника та його внутрішніх елементів, що могли вплинути на роботу електролічильника?; Чи відбулося втручання в конструкцію лічильника, що вплинули на зменшення показників?; Чи вносились зміни в принципову електричну схему лічильника?.

Cудовим експертом складено висновок трасологічного та електротехнічного експертного дослідження № 7942/15-33/7943/15-47 від 21.08.2015 року згідно якого: в інформаційно-довідковій базі Київського НДІСЕ виявлено відбитки свинцевих пломб із позначками Держперевірки, які відповідають відбитку свинцевої пломби із позначками Держперевірки із досліджуваного лічильника НІК 2301 АК1; навішена на лічильник НІК 2301 АК1 свинцева пломба з позначками Держперевірки не піддавалася зняттю та повторному навішуванню; будь-яких значних механічних пошкоджень зовнішньої поверхні лічильника не виявлено; під металевим щитом та барабанним обліковим механізмом виявлено полімерну плівку чорного кольору, під полімерною плівкою виявлено вмонтований механізм не передбачений конструкцією; в наданому на дослідження електролічильнику типу НІК 2301 АК1 заводський № 0648555 встановлено відсутність пошкоджень внутрішніх електронних елементів; втручання в конструкцію електролічильника відбулося завдяки додатковому розміщенню саморобного приладу в корпус лічильника, що вплинуло на зменшення показників обліку електричної енергії: по фазі А - повністю відсутній облік, по фазі В та С - облік може здійснюватися на 31%, 45% або 22,5% від величини спожитої електричної енергії; в принципову електричну схему лічильника були внесені зміни у вигляді підключення паралельно до вимірювальних резисторів струму фази А контактів реле (закорочення вимірювального кола) та підключення додаткових резисторів величиною 1,4 Ом та 2,5 Ом (2,6 Ом) паралельно до вимірювальних резисторів фаз В та С.

20.01.2016 року за результатами розгляду матеріалів здійснених перевірок разом з зазначеним вище висновком експертизи № 7942/15-33/7943/15-47 від 21.08.2015, комісією Макарівського районного підрозділу Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» прийнято рішення по розгляду Акту, яке оформлене протоколом засідання комісії № 0105, яким вирішено, що акт № К 029711 від 02.06.2014 року підлягає розрахунку згідно п. 2.5 Методики за період з 05.03.2012 року по 05.03.2015 року по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Акта розглядався комісією відповідача в присутності представника (позивача) споживача електричної енергії - Дикого О.М., який з прийнятим рішенням комісії не був згоден, про що зазначено в протоколі комісії від 20.01.2016 року.

10.02.2016 року, розглянувши вдруге матеріали здійснених перевірок разом з зазначеним вище висновком експертизи, комісією Макарівського районного підрозділу Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» прийнято рішення по розгляду Акту, яке оформлене протоколом засідання комісії № 0144, яким вирішено, що акт № К 029711 від 02.06.2014 року підлягає розрахунку згідно п. 2.1.3 Методики за період 1095 днів з 05.03.2012 року по 05.03.2015 року по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Акт розглядався комісією Макарівського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» в присутності представників споживача електричної енергії - Дикого М.І. та Дикань П.О., які з прийнятим рішенням комісії не були згодні, про що зазначено в протоколі комісії від 10.02.2016 року.

На підставі рішення комісії від 10.02.2016 року, яке оформлене протоколом засідання комісії № 0144 від 10.02.2016 та вказаного Акта про порушення від 05.03.2015 року № К 029711, відповідач здійснив розрахунок обсягу спожитої та неврахованої електроенергії за яким вартість недорахованої електричної енергії склала 912 447,30 грн.

Листом № 06/230/1043 від 15.02.2016 року відповідач застосував до позивача за виявлені порушення ПКЕЕ оперативно-господарську санкцію у вигляді нарахування позивачеві вартості недорахованої електричної енергії в розмірі 912 477,30 грн. та запропонував позивачу сплатити суму недорахованої електричної енергії, виставивши при цьому відповідний рахунок.

ТОВ «Тесей-1», звертаючись з даним позовом, посилається на те, що рішення комісії від 10.02.2016 року про нарахування позивачу оперативно-господарських санкцій є неправомірним, та просить скасувати оперативно-господарську санкцію у вигляді нарахування позивачеві вартості недорахованої електричної енергії в розмірі 912 477,30 грн. застосовану рішенням комісії, яке оформлене протоколом від 10.02.2016 року.

Позивач свої вимоги мотивує там, що відповідачем у справі не доведено факт втручання позивача в роботу приладу обліку електричної енергії, а відтак відсутнє порушення останнім ПКЕЕ. Враховуючи відсутність доказів порушень, саме позивачем ПКЕЕ, останній вважає безпідставним застосування до нього спірних оперативно-господарських санкцій.

Заперечуючи проти задоволення позову, відповідач зазначає про правомірність застосування до позивача спірної оперативно-господарської санкції за виявлені ним порушення ПКЕЕ, та зазначає, що саме позивач відповідальний за технічний стан засобів обліку, за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр).

Відповідно до ч. 1-2 ст. 275 Господарського кодексу України, за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Частиною 1 ст. 277 ГК України передбачено, що абоненти користуються енергією з додержанням правил користування енергією відповідного виду. Правила користування енергією, якщо інше не передбачено законом, затверджуються Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до ч. 1 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією.

Згідно з ст. 235 ГК України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку.

До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання.

Положеннями ст. 237 ГК України передбачено, що підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання.

Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором, у разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 року (далі - Правила).

Дія Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Згідно з п. 6.40 Правил у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562.

Відповідно до положень п. 6.41 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Пунктом 6.42 Правил встановлено, що на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді.

Як встановлено пп. 3 п. 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562 (далі - Методика), вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

У відповідності до абз. 2 п. 2.1 Методики у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Положеннями п. 2.4 Методики передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕ, зазначених у пп. 1-4, 6 п. 2.1 Методики, та за умови наявності договору про постачання електричної енергії для потреб струмоприймачів (електроустановок), щодо яких виявлено порушення, зазначених у пп. 5 п. 2.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення.

Згідно вимогами п. 2.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у пп. 1-3 п. 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу визначається за формулою зазначеною у даному пункті.

З огляду на зазначені норми, судова колегія дійшла висновку про дотримання порядку технічної перевірки засобів обліку, розгляду результатів такої перевірки, складення Акту про порушення, прийняття рішення комісії з розгляду вказаного Акта про порушення, з урахуванням висновку експерта та здійснення розрахунку оперативно-господарської санкції.

Стосовно втручання в роботу та цілісності лічильника слід відмітити наступне.

Пунктами 3.2, 3.3 Правил встановлено, що відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку (електропередавальна організація або інша організація) на підставі відповідного договору. Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Положеннями п. 3.7 Правил передбачено, що для розрахункового обліку електричної енергії мають використовуватися засоби обліку, які пройшли повірку або державну метрологічну атестацію.

Як передбачено пп. 5, 26 п. 10.2 Правил, споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України, забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

При цьому, п.п. 3.31, 3.32 Правил встановлено, що розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку. Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін. При пломбуванні оформляється акт про пломбування.

З пояснень сторін та матеріалів справи вбачається, що власником та відповідальною особою є позивач.

Експертом було встановлено, що у вилученому електролічильнику позивача НІК 2301 типи АК1 серійний № 0648555 під металевим щитом та барабанним обліковим механізмом виявлено полімерну плівку чорного кольору, під полімерною плівкою виявлено вмонтований механізм не передбачений конструкцією, а також вказано, що втручання в конструкцію електролічильника відбулося завдяки додатковому розміщенню саморобного приладу в корпус лічильника, що вплинуло на зменшення показників обліку електричної енергії.

Таким чином, експертним висновком встановлено факт наявності у корпусі лічильника, що належить позивачу, саморобного пристрою, який знижує покази даного приладу обліку. При цьому візуального порушення корпусу лічильника не встановлено.

Позивач також посилається на те, що факту порушення пломб не було встановлено, як і не встановлено його вини, а отже відсутні підстави для притягнення останнього до відповідальності за порушення у сфері електроенергетики.

Стосовно відсутності вини, то колегія суддів звертає увагу на ч. 3 ст. 235 Господарського кодексу України, якою передбачено, що оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання.

Позивач у наданих ним поясненнях вказав, що спірний лічильник був придбаний ним у власність.

Відповідно до пп. 9 п. 10.2 Правил, споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку.

Як зазначалося вище, п. 3.2 Правил передбачає, що відповідальність за технічний стан засобів обліку несе та організація, на балансі якої вони перебувають, або організація, яка здійснює їх експлуатацію на підставі відповідного договору.

З огляду на зазначене, споживач зобов'язаний забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог ПКЕЕ та саме відповідач є відповідальною особою за встановлений та зареєстрований прилад обліку електричної енергії.

Таким чином, на позивача покладений обов'язок збереження лічильника в належному технічному стані, а відсутність доказів того, що саме позивач здійснив втручання в роботу лічильника у даному випадку не звільняє останнього від відповідальності за незабезпечення належного технічного стану такого засобу обліку, відповідно до ч. 3 ст. 235 Господарського кодексу України.

Судова колегія відмічає, що встановлення стороннього пристрою в лічильний механізм електролічильника, що призводить до позаоблікового споживання електричної енергії є діями, які призводять до зміни показів приладів обліку.

В свою чергу такі дії, які призводять до зміни показів приладів обліку є підставою для нарахування та застосування оперативно-господарської санкції, яка має розраховуватися згідно положень пп. 3 п. 2.1, п. 2.5 Методики.

Враховуючи вказане, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на не доведеність безпідставності застосування до позивача оперативно-господарської санкції.

Апелянт стверджує, що навіть у випадку правомірності нарахування оперативно-господарської санкції, період за який вона може бути нарахована не повинен перевищувати шість місяців, з огляду на абз. 4 п. 2.5 Методики, яким визначено, що кількість днів порушення у формулі визначається кількістю робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Колегія суддів не може погодитися з даним твердженням, з огляду на наступне.

Позивач фактично ототожнив контрольний огляд приладу обліку та технічну перевірку.

Відповідно до положень п. 1.2 Правил контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень;

Технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку «Правилам устройства электроустановок» (далі - ПУЕ) та іншим нормативно-технічним документам.

Положеннями п. 3.33 ПКЕЕ встановлено, що електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку.

Технічна перевірка здійснюється електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на три роки.

Згідно з абз. 5 п. 2.5 Методики, якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, кількість днів робочих днів споживача визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

Як зазначено вище, експертизою встановлено, що навішена на лічильник свинцева пломба не піддавалася зняттю та повторному навішуванню, будь-яких значних механічних пошкоджень зовнішньої поверхні лічильника не виявлено. Крім того, апелянта в своїх поясненнях посилається на те, що лічильник був цілим та пломби не були пошкодженими.

Вказане підтверджує, що при контрольному огляді лічильника неможливо було встановити наявність втручання в конструкцію електролічильника, яке відбулося завдяки додатковому розміщенню саморобного приладу в корпус лічильника, що вплинуло на зменшення показників обліку електричної енергії.

Таким чином, вказані обставини можливо було встановити лише під час технічної перевірки.

Відповідач зазначив, з дати установки лічильника проводився лише його контрольний огляд, а не технічна перевірка.

Оскільки з моменту встановлення лічильника технічна перевірка не проводилась, то відповідачем було вірно зроблено розрахунок та визначено період нарахування оперативно-господарської санкції за останні три роки до дати виявлення порушення, з урахування абз. 5 п. 2.5 Методики.

Інші доводи апелянта на спростовують зазначених вище висновків.

Згідно ст. 33 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини справи, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 34 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Обставини, викладені Товариством з обмеженою відповідальністю «Тесей-1» в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення Господарського суду Київської області від 06.03.2017 року по справі № 911/1143/16 прийнято з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Тесей-1» задоволенню не підлягає.

У зв'язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на Товариство з обмеженою відповідальністю «Тесей-1» (апелянта).

Керуючись ст.ст. 32-34, 43, 49, 99, 101-103, 105 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Тесей-1» залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Київської області від 06.03.2017 року по справі № 911/1143/16 залишити без змін.

2. Матеріали справи № 911/1143/16 повернути до Господарського суду Київської області.

3. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена до Вищого господарського суду України протягом двадцяти днів з дня її прийняття.

Головуючий суддя Б.О. Ткаченко

Судді Л.В. Кропивна

М.А. Руденко

Повний текст рішення складено 12.05.2017 року.