УХВАЛА

13.06.2017Справа № 910/7645/17
За позовом Публічного акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проматом"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство «Запоріжтрансформатор»

про звернення стягнення на предмет застави, -

Суддя Морозов С.М.

За участю представників учасників судового процесу:

від позивача: Семеняка В.В. (представник за довіреністю №439/16-Н від 15.07.2016р.);

від відповідача: не з'явились.

від третьої особи: Кулік С.В. (представник за довіреністю №1/05-н-1402 від 02.06.2017р.).

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль" звернулося до суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проматом" про звернення стягнення на предмет застави в рахунок погашення заборгованості Публічного акціонерного товариства "Запоріжтрансформатор" в розмірі 350 000,00 дол. США.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.05.2017р. прийнято позовну заяву до розгляду, порушено провадження у справі та залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство "Запоріжтрансформатор". Розгляд справи призначено на 13.06.2017р.

В судове засідання 13.06.2017р. представник відповідача не з'явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, проте до суду надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, яке мотивоване необхідністю надання додаткового часу для подання відповідачем документів на вимогу ухвали суду.

Розглянувши клопотання відповідача, судом було відмовлено в його задоволенні, оскільки у відповідача було достатньо часу для виконання вимог ухвали суду (провадження у справі порушено ще 15.05.2017р.), при цьому за приписами ст. 22 ГПК України сторони зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами.

13.06.2017р. до суду надійшло клопотання третьої особи про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням Господарського суду Запорізької області у справі №909/919/17 за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффйзен Банк Аваль» до Публічного акціонерного товариства «Запоріжтрансформатор» про стягнення заборгованості у сумі 14 787 870,69 дол. США.

В судовому засіданні 13.06.2017р. представник третьої особи підтримав вказане клопотання та просив суд його задовольнити.

Представник позивача заперечував проти задоволення клопотання третьої особи.

Розглянувши клопотання третьої особи, заслухавши пояснення представників учасників судового процесу та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення та зупинення провадження у справі з огляду на наступне.

Клопотання третьої особи мотивоване тим, що виходячи із змісту позовних вимог у даній справі, позивач в рахунок погашення заборгованості третьої особи перед позивачем за Кредитним договором № 010/02-19/12/22 від 23.09.2011р., що укладений в рамках Генеральної кредитної угоди №01/02-19/12 від 02.10.2009р., просить суд звернути стягнення на предмет застави за Договором застави майнових прав № 12/02-19/12/21 від 31.10.2014р., а питання наявності або відсутності заборгованості третьої особи перед позивачем є предметом розгляду справи №909/919/17, у зв'язку з чим, на думку третьої особи, провадження у справі має бути зупинено до моменту набрання законної сили рішенням суду у справі №909/919/17.

У разі солідарного обов'язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов'язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Кредитор, який одержав виконання обов'язку не в повному обсязі від одного із солідарних боржників, має право вимагати недоодержане від решти солідарних боржників. Солідарні боржники залишаються зобов'язаними доти, доки їхній обов'язок не буде виконаний у повному обсязі (ч. ч. 1, 2 ст. 543 ЦК України).

Відповідно до п. 4.1.3. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 1 від 24.11.2014 "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з кредитних договорів" у розгляді справ за позовом кредитора до боржника та поручителя як солідарних боржників господарським судам слід враховувати, що відповідно до статті 543 ЦК України кредитор має право вимагати виконання обов'язку частково або в повному обсязі як від боржника та поручителя разом, так і від будь-кого з них окремо.

За таких обставин, позивач за захистом свого порушеного права може пред'явити вимоги як до боржника та поручителя разом, так і від будь-кого з них окремо та розгляд різними судами таких спорів, за висновками суду не перешкоджає один одному.

Відповідно до ч. 1 статті 79 ГПК України господарський суд зупиняє провадження у справі в разі неможливості розгляду даної справи до вирішення пов'язаної з нею іншої справи, що розглядається іншим судом.

У пункті 3.16. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" зазначено, що пов'язаною з даною справою є така інша справа, у якій інший суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на подання і оцінку доказів у даній справі; в тому числі йдеться про факти, які мають преюдиціальне значення (частини третя і четверта статті 35 ГПК). Під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі, - у зв'язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи даному господарському суду, одночасністю розгляду двох пов'язаних між собою справ різними судами або з інших причин.

Зі змісту наведених норм чинного законодавства України випливає, що причиною зупинення провадження у справі є неможливість її розгляду до вирішення пов'язаної з нею іншої справи, яка розглядається іншим судом, тоді як розгляд справи №908/919/17 не перешкоджає розгляду даної справи, у зв'язку з чим в задоволенні клопотання третьої особи про зупинення провадження слід відмовити.

Крім того, в судовому засіданні 13.06.2017р. судом було розглянуто наявну в матеріалах справи заяву позивача про вжиття заходів до забезпечення позову та відмовлено в її задоволенні з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 66 ГПК України господарський за заявою сторони, прокурора чи його заступника, який подав позов, або з своєї ініціативи має право вжити передбачених статтею 67 цього Кодексу заходів до забезпечення позову. Забезпечення позову допускається в будь-якій стадії провадження у справі, якщо невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення господарського суду.

Заява позивача обґрунтована тим, що відповідач з 18.05.2017р. набуває право вимагати повернення, а позивач зобов'язаний за умовами п. 3.7. Договору «про депозитний вклад-покриття» №020/56-4-1/1047 від 31.10.2014р. повернути відповідачу грошові кошти на його поточний рахунок, внаслідок чого майнові права вимоги за вказаним договором припиняться, а звернення стягнення на предмет застави і отримання позивачем погашення заборгованості стане неможливим, у зв'язку з чим позивач просить суд накласти арешт на грошові кошти в сумі 3 886 000,00 грн., внесені на депозитний рахунок.

Як передбачено в п. 1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №16 від 26.12.2011р. "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 33 ГПК, обов'язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Разом з тим, згідно з п. 3 вказаної постанови, умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред'явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов'язання після пред'явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов'язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Так, позов, згідно з ч. 1 ст. 67 ГПК України, забезпечується, зокрема, накладанням арешту на майно або грошові суми, що належать відповідачеві.

Заходи щодо забезпечення позову обов'язково повинні застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв'язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

Отже, питання задоволення заяви сторони у справі про застосування заходів до забезпечення позову вирішується судом в кожному конкретному випадку виходячи з характеру обставин справи, що дозволяють зробити припущення про утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у випадку невжиття заходів забезпечення позову.

Дослідивши збалансованість інтересів сторін, суд виходить з того, що припущення позивача про неможливість виконання прийнятого в подальшому судового рішення, в разі його задоволення, не підтверджується жодними належними та допустимими доказами.

Таким чином, позивачем не доведено, що грошові кошти, які належать відповідачу та розміщені на Депозитному рахунку до винесення рішення можуть зникнути або зменшитись, а тому його заява про вжиття заходів до забезпечення позову є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Відповідно до положень частини першої статті 77 Господарського процесуального кодексу України господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні. Такими обставинами, зокрема, є нез'явлення в засідання представників сторін, інших учасників судового процесу, неподання витребуваних доказів.

Таким чином, розгляд справи підлягає відкладенню для витребування у сторін документів необхідних для вирішення справи та виклику повноважних представників в судове засідання.

На підставі викладено та керуючись ст. ст. 66, 67, 77, 79, 86 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Розгляд справи відкласти до 04.07.17 о 10:50 год.

2. Викликати в судове засідання уповноважених представників позивача, відповідача та третьої особи. Судове засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва, за адресою: м. Київ, вул. Б. Хмельницького 44Б, зал судових засідань №5.

3. Зобов'язати відповідача надати суду:

- письмовий відзив на позов з наданням доказів, що підтверджують викладені в ньому обставини та нормативно-правове обґрунтування своїх заперечень; забезпечити надіслання позивачу копії відзиву у порядку, передбаченому ст. 59 Господарського процесуального кодексу України.

4. Зобов'язати третю особу надати суду:

- письмові пояснення щодо предмету та підстав даного позову.

5. Явку уповноважених представників учасників судового процесу в судове засідання визнати обов'язковою.

6. Попередити учасників судового процесу, що за ухилення від вчинення дій, покладених на них господарським судом, можуть бути застосовані санкції, встановлені приписами п. 5 ст. 83 Господарського процесуального кодексу України.

7. Попередити відповідача, що у випадку неподання відзиву на позовну заяву, документів витребуваних ухвалою суду, справу може бути розглянуто за наявними в ній матеріалами відповідно ст. 75 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя С.М. Морозов

До відома сторін: ознайомлення з матеріалами справи здійснюється щопонеділка та щоп'ятниці з 14.00 до 16.00 год. у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності завчасно поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з'явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену її копію для долучення до матеріалів справи.

Інформацію щодо руху справи можна отримати в інформаційному центрі Господарського суду міста Києва по тел. 284-18-98 та на інформаційному сайті http://www.reyestr.court.gov.ua.

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

1. Зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

2. Подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-потралі судової влади України у вищевказаному розділі. Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначені в заявці.