РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2017Справа №910/5417/17
Суддя господарського суду міста Києва Князьков В.В.

За участю секретаря судового засідання Бабаджанян М.Б.

Розглянув у відкритому судовому засіданні господарського суду справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Сєвєродонецьке об'єднання Азот" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Стандарт-Спецемаль" про стягнення 33296,64 грн. представники сторін:

від позивача: не з'явився; від відповідача: Мельник А.В. (довіреність б/н від 11.04.2017р.);

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство "Сєвєродонецьке об'єднання Азот" (надалі - ПрАТ "Сєвєродонецьке об'єднання Азот", товариство, позивач) звернулося до господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Стандарт-Спецемаль" (надалі - ТОВ "Компанія Стандарт-Спецемаль", компанія, відповідач) про стягнення штрафних санкцій у розмірі 33296,64 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ТОВ "Компанія Стандарт-Спецемаль" здійснено поставку неякісного товару за договором №26/УС-17/16/459 від 24.10.2016р. та у відповідності до положень п. 10.3.2 договору просить стягнути з відповідача штраф у розмірі 16648,32 грн. Також у зв'язку із тим, що відповідачем не замінено товар неналежної якості на товар належної якості, позивач також просить стягнути неустойку в розмірі 16648,32 грн.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 05.04.2017р. порушено провадження у справі №910/5471/17, розгляд справи призначено на 24.05.2017р.

23.05.2017р. через відділ діловодства (канцелярія) господарського суду від представника позивача надійшли документи для залучення до матеріалів справи.

23.05.2017р. через відділ діловодства (канцелярія) господарського суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. Відповідно до якого позиція ТОВ "Компанія Стандарт-Спецемаль" полягає в тому, що позивачем в порушення умов договору складено Акт про виявлені недоліки складено за відсутності представника постачальника. Також вказує на те, що позивачем не надано суду доказів виконання вимог п. 8.2.1 договору про направлення відповідачу повідомлення про виклик представника для складання акту про виявлені недоліки. У зв'язку із чим просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 24.05.2017р. у зв'язку із неявкою представника позивача, розгляд справи відкладено на 07.06.2017р.

У судове засідання 07.06.2017р. представник позивача не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до відмітки на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, позивач отримав ухвалу про порушення провадження у справі 10.04.2017р. та про відкладення слухання справи 02.06.2017р., що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення №274 та №251, тобто мав достатній час для направлення уповноваженого представника в судове засідання.

Клопотань про відкладення розгляду справи в порядку ст. 77 Господарського процесуального кодексу України до господарського суду міста Києва не надходило.

Згідно із п. 3.9.2 постанови N 18 від 26.12.2011р. Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

За таких обставин, незважаючи на те, що позивачем не було направлено уповноваженого представника в судові засідання, за висновками суду, наявні у матеріалах справи документи достатні для прийняття повного та обґрунтованого судового рішення у відповідності до вимог ст. 75 Господарського процесуального кодексу України.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував.

За результатами дослідження доказів, наявних в матеріалах справи, суд у нарадчій кімнаті, у відповідності до ст. ст. 82-85 Господарського процесуального кодексу України, ухвалив рішення по справі № 910/5417/17.

Розглянувши матеріали справи Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ст. 509 Цивільного кодексу України, ст.173 Господарського кодексу України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

За приписом ст.ст. 11, 509 Цивільного кодексу України зобов'язання виникають, зокрема, з договору.

24.10.2016р. між ТОВ "Компанія Стандарт-Спецемаль" (постачальник) та ПрАТ "Сєвєродонецьке об'єднання Азот" (покупець) укладено договір №26/УС-17/16-459, за умовами якого постачальник бере на себе зобов'язання поставити, а покупець прийняти та оплатити товарно-матеріальні цінності (надалі - товар) за ціною, в кількості, асортименті, у строки та з якісними характеристиками, визначеними у додатках до даного договору, які є невід'ємними частинами даного договору.

Відповідно до п. 3.1 договору поставка товару здійснюється за цінами у національній валюті України, які визначені у відповідності до умов поставки, зазначені в додатках та включають в себе всі податки, збори та інші обов'язкові платежі, а також вартість тари, упаковки та маркування та інші витрати постачальника пов'язані із поставкою товару.

Згідно п. 3.2 договору загальна вартість договору з врахуванням ПДВ 20% складає 83241 грн. 60 коп., у т.ч. ПДВ 20% - 13873,60 грн.

В період дії договору, ціни на товар та сума договору фіксуються та не підлягають зміні (п. 3.3 договору).

У п. 7.1 договору сторони погодили, що якість товару, з урахуванням допустимих відхилень, повинна відповідати діючим ДСТУ, ТУ технічним або іншим вимогам на товар, визначених у додатках та підтверджуватись оригіналом сертифікату або паспорту якості або їх копіями, завіреними мокрими печатками постачальника.

Відповідність якості товару підтверджується паспортом якості або сертифікатом якості виробника які направляються покупцю при поставці кожної партії товару (п. 7.3 договору).

За умовами п. 7.3 договору неякісний та/або некомплектний товар вважається не поставленим.

У відповідності до умов п. 8.1. договору приймання товару по якості, кількості та комплектності відбувається покупцем в односторонньому порядку на протязі 30-ти днів з дати поставки на підставі даних, зазначених в документах, перелік яких визначений у п. 9.1 даного договору.

У п. 8.2 договору сторони визначили, що у разі виявлення невідповідності якості та/або кількості та/або комплектності товару вимогам даного договору та додатків до нього, покупець забезпечує зберігання виявлених недоліків в незмінному вигляді, а також приймає міри по забезпеченню зберігання поставленого товару, у тому числі від будь-яких дій, що погіршують його якість та забезпечує виклик представника постачальника для складання Акту про виявлені недоліки товару.

Відповідно до п. 8.2.1. договору повідомлення про виклик представника постачальника повинно бути відправлено поштою з повідомленням або кур'єром під підпис.

Згідно п. 8.2.2. договору постачальник повинен на протязі одного робочого дня після отримання виклику покупця повідомити по E-Mail або факсом про направлення їм представника для участі у складанні Акту про виявлені недоліки товару.

Представник постачальника повинен з'явитись для участі у складанні Акту про виявлені недоліки товару на протязі 3-х робочих днів з моменту отримання виклику. Представник постачальника повинен мати довіреність на право участі у складанні Акту про виявлені недоліки (п. 8.2.3. договору).

За умовами п. 8.2.4. договору, у разі нез'явлення представника постачальника, повідомленого належним чином, в строк, визначений договором, Акт про виявлені недоліки товару складається покупцем в односторонньому порядку.

Вказаний Акт про виявлені недоліки товару є підтвердженням факту невідповідності якості та/або кількості та /або комплектності товару умовам даного договору та додатків до нього (п. 8.2.4.1. договору).

У разі, якщо одна із сторін відмовляється підписувати Акт про виявлені недоліки товару, в ньому робиться відповідний запис та він вважається належним чином складеним (п. 8.2.5 договору).

За умовами п. 8.3 договору у разі невідповідності якості та/або кількості та /або комплектності товару умовам договору та додаткам до нього, визначеним у п. 8.2 договору, постачальник на протязі 15-ти календарних днів з моменту отримання Акту про виявлені недоліки зобов'язаний провести заміну товару на якісний та/або до поставити та/або доукомплектувати товар.

До моменту заміни та/або до поставки та/або доукомплектації товару зобов'язання постачальника вважаються не виконаними і постачальник несе відповідальність за прострочення поставки товару у відповідності до умов даного договору до моменту поставки товару (п. 8.3.1. договору).

У відповідності до у мов п. 9.1 договору постачальник зобов'язаний при поставці товару надати покупцю наступні оригінали товаросупроводжуючих документів, оформлених відповідно до діючого законодавства України:

9.1.1 рахунок фактуру;

9.1.2 товарно-транспортну накладну;

9.1.3 видаткову накладну;

9.1.4. паспорт (якості/виробу) на поставлений товар чи сертифікат якості виробника поставлений товар;

9.1.5 сертифікат відповідності, виданий Укрсерпо чи іншим повноваженим органом випадку, якщо товар підлягає обов'язковій сертифікації в Україні;

9.1.6 сертифікат походження товару (при необхідності надання такого сертифіката);

9.1.7 за додатковою вимогою Покупця, Постачальник зобов'язаний надати завірену копію технічних умов на поставлений товар, якщо він випускається по технічних умовах;

9.1.8 карту даних небезпечного фактора (або паспорт безпеки), при постав небезпечних грузів;

9.1.9 санітарно-епідеміологічний висновок МОЗ України (при необхідності надані такого висновку);

9.1.10 за додатковою вимогою покупця, якщо поставляє мий товар є імпортним, постачальник також зобов'язаний надати покупцю завірені копії документів, що підтверджую митне оформлення товару при ввезенні на територію України.

Згідно п.9.2 Договору документи, вказані в п.9.1.5-9.1.9 можуть надаватися у вигляді фотокопій, завірені підписом і печаткою Постачальника із зазначенням ПІП і посади підписанта.

Відповідно д п.9.3 Договору у випадку, якщо Постачальник є виробником товару, надаються оригінал паспорту якості чи сертифіката якості на товар, що постачається.

Умовами п. 10.3.1. договору сторони визначили, що у разі порушення строків поставки товару, передбачених даних договором та додатками до нього постачальник сплачує покупцю за його вимогою штрафні санкції у вигляді неустойки в розмірі 0,5% за один календарний день прострочення (але не більше ніж 20%) від вартсоті не поставленого у строк товару.

У відповідності до п. 10.3.2. договору у разі поставки товару з недоліками, неналежної якості або товару який не відповідає технічним вимогам, товар вважається не поставленим і постачальник сплачує покупцю штраф в розмірі 20% від вартості вищенаведеного товару.

Даний договір вступає в силу з дня його підписання обома сторонами та діє до 31.12.2016 року, а в частині взаєморозрахунків, врегулювання спірних питань та виконання зобов'язань до їх повного виконання (п. 16.1. договору).

Звертаючись до суду з позовом, ПрАТ "Сєвєродонецьке об'єднання Азот" вказує на те, що ТОВ "Компанія Стандарт-Спецемаль" здійснено поставку неякісного товару за договором, у строки визначені умовами договором компанією не здійснено заміну товару неналежної якості на товар належної якості. У зв'язку з чим просить стягнути відповідача 16648,32 грн. - штрафу за поставку товару неналежної якості, а також 16648,32 грн. - неустойки за прострочення поставки товару.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. ст. 11, 629 ЦК України договір є однією з підстав виникнення зобов'язань та є обов'язковим для виконання сторонами.

Згідно приписів статей 6, 627, 628 та 638 ЦК України сторони вільні в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Дослідивши зміст договору №26/УС-17/16/459 від 24.10.2016р., господарський суд приходить до висновку, що він є договором поставки товару.

В силу ст. 712 ЦК України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов'язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов'язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Статтею 655 ЦК України передбачено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно до ч. 1 ст. 662 ЦК України продавець зобов'язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу.

Судом встановлено, що додатком №1 до договору сторонами погоджено поставку двох найменувань товару, а саме: Шпаклівку ЕП-0010 (колір - сірий, тара - барабан, маса нетто 60 кг.), яка відповідає ГОСТ 28379-89, у кількості 540 кг. Та Емаль ЕП-773 (колір - сірий, тара - барабан, маса нетто 50 кг.), яка відповідає ГОСТ 23143-83, у кількості 500 кг., загальною вартістю 83241,60 грн.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідно до видаткової накладної №РН-0000384 від 22.11.2016р. відповідачем поставлено на адресу позивача Шпаклівку ЕП-0010 у кількості 540 кг. та Емаль ЕП-773 у кількості 500 кг., на загальну суму 83241,60 грн.

В силу положень ст. 673 Цивільного кодексу України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов'язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується.

Якщо продавець при укладенні договору купівлі-продажу був повідомлений покупцем про конкретну мету придбання товару, продавець повинен передати покупцеві товар, придатний для використання відповідно до цієї мети.

У п. 7.1 договору сторонами погоджено, що якість товару, з урахуванням допустимих відхилень, повинна відповідати діючим ДСТУ, ТУ технічним або іншим вимогам на товар, визначених у додатках та підтверджуватись оригіналом сертифікату або паспорту якості або їх копіями, завіреними мокрими печатками постачальника.

Згідно п. 7.3 договору відповідність якості товару підтверджується паспортом якості або сертифікатом якості виробника які направляються покупцю при поставці кожної партії товару.

Як вбачається із матеріалів справи, ТОВ "Компанія Стандарт-Спецемаль" при поставці товару було надано покупцеві Сертифікат якості №116622 на емаль ЕП-773, ГОСТ 23143-83, колір сірий, партія №11617, дата виготовлення 15.11.2016 року та Паспорт якості №11621 на шпаклівку ЕП -00110, ГОСТ 28379-89, колір сірий, партія №11616, дата виготовлення 15.11.2016 року.

За умовами п. 8.1 договору, приймання товару по якості, кількості та комплектності відбувається покупцем в односторонньому порядку на протязі 30-ти днів з дати поставки на підставі даних, зазначених в документах, перелік яких визначений у п. 9.1 даного договору.

Відповідно до ст. 688 ЦК України покупець зобов'язаний повідомити продавця про порушення умов договору купівлі-продажу щодо кількості, асортименту, якості, комплектності, тари та (або) упаковки товару у строк, встановлений договором або актами цивільного законодавства, а якщо такий строк не встановлений, - в розумний строк після того, як порушення могло бути виявлене відповідно до характеру і призначення товару.

У разі невиконання покупцем цього обов'язку продавець має право частково або в повному обсязі відмовитися від задоволення відповідних вимог покупця, якщо продавець доведе, що невиконання покупцем обов'язку повідомити продавця про порушення умов договору купівлі-продажу спричинило неможливість задоволення його вимог або спричинить для продавця витрати, що перевищують його витрати у разі своєчасного повідомлення про порушення умов договору.

Якщо продавець знав або міг знати про те, що переданий покупцеві товар не відповідає умовам договору купівлі-продажу, він не має права посилатися на те, що не одержав від покупця повідомлення про порушення умов договору, та на наслідки невиконання покупцем цього обов'язку, встановлені частиною першою цієї статті.

У п. 8.2 договору сторони також погодили, що у разі виявлення невідповідності якості та/або кількості та/або комплектності товару вимогам даного договору та додатків до нього, покупець забезпечує зберігання виявлених недоліків в незмінному вигляді, а також приймає міри по забезпеченню зберігання поставленого товару, у тому числі від будь-яких дій, що погіршують його якість та забезпечує виклик представника постачальника для складання Акту про виявлені недоліки товару.

У позовні заяві ПрАТ "Сєвєродонецьке об'єднання Азот" вказує на те, що ним при прийманні товару за накладною №РН-0000384 від 22.11.2016р. було виявлено, що поставлений товар не відповідає вимогам ГОСТ 28379-89 та ГОСТ 23143-83, а саме: «Ступінь перетирки напівфабрикату емалі» та повідомив відповідача, що дану продукцію прийнято на відповідальне зберігання. На підставі п. 8.2 договору просив відповідача направити уповноваженого представника на адресу покупця для складання відповідного Акту про виявлені недоліки та просив повідомити його на протязі 1 робочого дня після отримання даної вимоги.

Однак, відповідач проігнорував вимогу позивача, представника у визначений договором строк для складання Акту про виявлені недоліки не направив та листом №14/12-1 відмовився направляти свого представника, у зв'язку із чим позивачем в односторонньому порядку було складено Акт про виявлені недоліки товару від 22.11.2016р.

При цьому, відповідно до п. 8.2.1. договору повідомлення про виклик представника постачальника повинно бути відправлено поштою з повідомленням або кур'єром під підпис.

Згідно зі статтею 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 34 Господарського процесуального кодексу України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статею 43 ГПК України визначено, що господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили. Визнання однією стороною фактичних даних і обставин, якими інша сторона обгрунтовує свої вимоги або заперечення, для господарського суду не є обов'язковим.

Разом з тим, ПрАТ "Сєвєродонецьке об'єднання Азот" не надано суду доказів виконання п. 8.2.1 договору щодо належного повідомлення постачальника про виклик представника.

При цьому, звертаючись до суду, ПрАТ "Сєвєродонецьке об'єднання Азот" вказує на те, що у зв'язку із ігноруванням відповідачем повідомлення про виклик уповноваженого представника для складання Акту про виявлені недоліки, товариством в односторонньому порядку складено Акт про виявлені недоліки отриманого товару 22.11.2016р.

Враховуючи те, що позовні вимоги ПрАТ "Сєвєродонецьке об'єднання Азот" ґрунтуються на листі №04/ДМТС-1917 від 14.12.2016р., господарський суд не може прийняти як належний доказ про поставку товару з недоліками, Акт про виявлені недоліки від 22.11.2016р. складений в односторонньому порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 ГПК України підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності (далі - підприємства та організації), мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, а також для вжиття передбачених цим Кодексом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм, правом на звернення до суду за захистом, наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Частиною 2 статті 82 ГПК України визначено, що рішення приймається господарським судом за результатами оцінки доказів, поданих сторонами та іншими учасниками господарського процесу, а також доказів, які були витребувані господарським судом, у нарадчій кімнаті.

Із аналізу зазначеної статті вбачається, що рішення господарського суду, яке приймається при вирішенні господарського спору має бути результатом оцінки доказів, зібраних у справі. Оцінка доказів здійснюється судом за правилами, викладеними у ст. 43 ГПК. Під час прийняття рішення суд піддає оцінці докази, подані сторонами та іншими учасниками господарського процесу, а також докази, які були витребувані господарським судом на підставі ст. 38 ГПК. Таким чином, суд під час винесення рішення бере до уваги лише докази, отримані від учасників господарського процесу та витребувані судом. Документи, які потрапили до матеріалів справи іншим шляхом, не повинні бути об'єктом оціночної діяльності суду та не можуть бути покладені в основу рішення.

Отже, оцінивши в сукупності подані сторонами докази, господарський суд приходить до висновку, що ПрАТ "Сєвєродонецьке об'єднання Азот" передчасно звернулось до господарського суду міста Києва із даним позовом, оскільки товариством не надано належних доказів повідомлення відповідача про необхідність складання Акту про виявлені недоліки товару, а отже відповідно не доведено факт порушення відповідачем умов договору про необхідність направлення уповноваженого представника для складання Акту та відповідно не доведено факт прострочення відповідачем поставки товару з недоліками і порушення строків поставки товару належної якості.

За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги є необґрунтованими, документально та нормативно не доведеними, а тому не підлягають задоволенню.

Суми, які підлягають сплаті за витрати, пов'язані з розглядом справи, при відмові в позові покладаються на позивача (частина 5 статті 49 ГПК України).

Виходячи з викладеного та керуючись статтями 32-34, 43, 44, 49, 82-85 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства "Сєвєродонецьке об'єднання Азот" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Стандарт-Спецемаль" про стягнення штрафних санкцій у розмірі 33296,64 грн. відмовити повністю.

У судовому засіданні 07.06.2017р. оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено - 09.06.2017р.

Суддя В.В. Князьков