ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" травня 2017 р.Справа № 922/939/17

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Хотенця П.В.

при секретарі судового засідання Гаврильєву О.В.

розглянувши справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ ЛЕВАДА", м. Чорноморськ, Одеської області
до Державного підприємства "Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації" (ДП "Харківстандартметрологія"), м. Харків 3-я особа , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Комунальне підприємство "Газета "Харьковские известия" Харківської міської ради", м. Харків
про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації
за участю представників сторін:

позивача - ОСОБА_1, дов. від 19.12.2016 року

відповідача - ОСОБА_2. дов. № 2461/27 від 29.12.2016 року

третьої особи - ОСОБА_3, дов. № 1 від 18.04.2017 року

ВСТАНОВИВ:

Розглядається позовна вимога про визнання недостовірними, такими, що не відповідають дійсності та наносять шкоду діловій репутації позивача, відомості, які вийшли в телевізійний ефір 24 листопада 2016 року в телевізійних новинах 7 телеканалу інформаційно-аналітичного порталу "Харьковские известия" та які були розповсюджені ДП "Харківстандартметрологія", а саме начальником харчової випробувальної лабораторії ДП "Харківстандартметрологія" ОСОБА_4 стосовно продукції позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ ЛЕВАДА" під ТМ "Левада" та ТМ "Хладик"; визнання недостовірними, такими, що не відповідають дійсності та наносять шкоду діловій репутації позивача, відомості, які були розповсюджені та опубліковані у візуальному та текстовому відтворенні відео сюжету, що вийшов в ефір в телевізійних новинах "Харьковские известия" 24 листопада 2016 року, в мережі Інтернет за адресою: newsvideo.su/video/5733620 та на інформаційно-аналітичному порталі "Харьковские известия" (редакція: КП "Газета "Харьковские известия" Харківської міської ради"), на електронному сайті: www.izvestia.kharkov.ua. стосовно продукції позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ ЛЕВАДА" під ТМ "Левада" та ТМ "Хладик"; зобов*язання відповідача - Державне підприємство "Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації" спростоувати відомості, які були поширені ним відносно позивача, а саме начальником харчової випробувальної лабораторії ДП "Харківстандартметрологія" ОСОБА_4 24 листопада 2016 року в телевізійних новинах на 7 телеканалі інформаційно-аналітичного порталу "Харьковские известия", в мережі Інтернет за адресою: newsvideo.su/video/5733620 та на інформаційно-аналітичному порталі "Харьковские известия" (www.izvestia.kharkov.ua., редакція: КП "Газета "Харьковские известия" Харківської міської ради") у спосіб найбільш близький до способу їх поширення, шляхом публікації та виходу в ефір, що ними поширена недостовірна інформація стосовно продукції позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ ЛЕВАДА" під ТМ "Левада" та ТМ "Хладик", така, що не відповідає дійсності, наносить шкоду діловій репутації позивача, не пізніше десяти днів з дня набрання рішенням суду законної сили та витрати, пов*язані зі спростуванням відомостей у засобах масової інформації покласти на відповідача - Державне підприємство "Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації".

Представник позивача у судовому засіданні та у наданих письмових поясненнях підтримує заявлені позовні вимоги і просить їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні, у відзиві на позовну заяву та додаткових письмових поясненнях проти заявлених позовних вимог заперечує, просить відмовити у задоволенні позову. У наданому клопотанні просить суд замінити неналежного відповідача, залучити до участі у справі іншого відповідача, забов*язавши позивача установити та зазначити конкретного належного відповідача.

Представник позивача у судовому засіданні та у наданому клопотанні просить у задоволенні клопотання відповідача про заміну первісного відповідача належним відповідачем відмовити та залишити по справі відповідача - Державне підприємство "Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації" (ДП "Харківстандартметрологія").

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача у судовому засіданні проти заявлених позовних вимог заперечує. У наданих письмових поясненнях вважає, що належним відповідачем є ДП "Харківстандартметрологія".

Начальник відділу стандартизації ДП "Харківстандартметрологія" - ОСОБА_5 у судовому засіданні проти заявлених позовних вимог заперечує.

Згідно статті 24 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за наявністю достатніх підстав має право до прийняття рішення залучити за клопотанням сторони або за своєю ініціативою до участі у справі іншого відповідача. Господарський суд, встановивши до прийняття рішення, що позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, може за згодою позивача, не припиняючи провадження у справі, допустити заміну первісного відповідача належним відповідачем.

Пунктом 1.3. Постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" зазначено, що ГПК не зобов*язує господарський суд задовольняти клопотання сторони про залучення до участі у справі іншого відповідача. При вирішенні питання про задоволення клопотання щодо залучення до участі у справі іншого відповідача слід виходити з підстав клопотання та їх обґрунтованості.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає клопотання відповідача про заміну неналежного відповідача, залучення до участі у справі іншого відповідача, забов*язання позивача установити та зазначити конкретного належного відповідача необґрунтованим та відмовляє у його задоволенні.

Розглянувши надані учасниками судового процесу документи і матеріали, всебічно та повно зясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, обєктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вислухавши пояснення повноважних представників сторін, судом встановлено наступне.

Так, відповідно до вимог статті 94 Цивільного кодексу України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати. Особисті немайнові права юридичної особи захищаються відповідно до вимог ЦКУ.

Відповідно до статті 299 Цивільного кодексу України кожен має право на недоторканість своєї ділової репутації. Під діловою репутацією юридичної особи розуміється оцінка її діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин, та сукупність інформаціїї про особу, що дає можливість зробити висновок про професійні, управлінські здібності юридичної особи, її порядність, відповідальність її діяльності вимогам законів.

У разі поширення недостовірної інформації, що порушує особисті немайнові права юридичної особи або її структурного підрозділу, позов вправі пред'явити орган цієї юридичної особи.

Згідно статтей 91, 277 Цивільного кодексу України фізичні та юридичні особи, особисті немайнові права яких порушені внаслідок поширення про них недостовірної інформації, мають право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про інформацію" інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

На думку позивача, про Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ ЛЕВАДА" було поширено інформацію, яка не відповідає дійсності та є такою, що дискредитує Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ ЛЕВАДА" як суб'єкта господарювання, завдаючи шкоди діловій репутації.

Суд, не може прийняти до уваги доводи позивача, виходячи з наступного.

Згідно частини 3 статті 277 Цивільного кодексу України негативна інформація, яка поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій, яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації.

Відповідно до положень пункту 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27 лютого 2009 року суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Негативною слід вважати нформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації.

Заголовок статті "Осторожно пельмени! Кишечную палочку и генномодифицированную сою обнаружили в продукте", яка була розміщена на інформаційно-аналітичному порталі "Харьковские известия", не містить у собі сукупних ознак, що становлять юридичний склад правопорушення, а саме: вказана у заголовку інформація безпосередньо не стосується позивача; дана інформація не порушує особистих немайнових прав позивача; оспорювана інформація не містить відомостей, виражених у формі твердження, що принижували б ділову репутацію позивача з точки зору законів, моралі та звичаїв і могли б бути об'єктом моральної оцінки членів суспільства; заголовок статті не є розповсюдженням недостовірних та дискредитуючих відомостей щодо позивача у формі твердження про спосіб ведення чи результати господарської (підприємницької) діяльності позивача.

Враховуючи викладене, у даному випадку відсутні в сукупності ознаки, що становлять юридичний склад правопорушення, відсутні обставини, які свідчать про поширення відповідачем недостовірної інформації, яка завдає чи може завдати шкоди діловій репутації позивача.

В телевізійном ефірі представником ДП "Харківстандартметрологія" ОСОБА_4 було сказано: "Применяются импортнье добавки, состав которых производителю зачастую неизвестен, т.е. речь идет о том, что нет хорошего и достойного контроля сырья, которое используется для производства зтих пельменей. Вот то, что найдем глутамат в некоторых пельменях и он не указам на маркировке, об зтом все и свидетельствует. Кишечная палочка была виявлена в ТМ "Владко", "Оса", "Смаком".

Позивачем не доведено та не вказано, які самі висловлювання представника ДП "Харківстандартметрологія" є недостовірними, такими, що не відповідають дійсності та наносять шкоду репутації Товариству з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ ЛЕВАДА" стосовно продукції ТМ "Левада" та "Хладик".

Використання харчової добавки Е 621 глутамат натрия, який є посилювачем смаку та аромату було виявлено в пельменях ТМ "Левада", про що виробник "ТОРГОВИЙ ДІМ ЛЕВАДА" не вказав та не зазначив в маркировці цієї продукції, тобто порушив пункт 39 Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", та пунктів 5, 6, 9 "Технічного регламенту щодо маркування харчових продуктів" в частині надання споживачам достовірної, необхідної, доступної та своєчасної інформації про харчовий продукт та його склад.

Таким чином, вищезазначена фраза представника ДП "Харківстандартметрологія" має безпосереднє відношення до продукції ТМ "Левада", незважаючи на те, що найменування торгової марки "ЛЕВАДА" не прозвучало.

Друга фраза, яка була сказана ОСОБА_4: "По требованиям ГОСТа должно бить мясного содержания не менее 75%. По зтому показателю 6 торгових марок не прошли испытания. Это такие ТМ "Владко", "Хладик", "Левада", "Ласка", "Смаком" и пельмени собственно производства супермаркета "Рост". В них содержание мясной составляющей значительно меньше. В некоторих даже меньше 40%. Т.е. зто явное нарушение, оно на здоровье покупателей не скажется, но скажется на нашем кармане, потому что ми платим за мясные пельмени, а в результате получаем не то, что мы хотим купить".

В основу цього коментаря положені вимоги Національного стандарта України - ДСТУ 4437:2005 "Напівфабрикати м'ясні та м'ясо-рослинні рублені. Технічні умови" та результати випробувань державною лабораторією харчової та сільськогосподарської продукції ДП "Харківстандартметрологія", акредитованої в установленом порядку Національним Агентством по Акредитації України, на право проведення даного виду випробувань, що підтверджується копією атестату акредитації № 2Н545 від 11 листопада 2015 року.

Суд зазначає, що ДСТУ 4437:2005 встановлені терміни, класифікація та вимоги до м'ясних полуфабрикатів, в тому числі до пельменів.

Згідно пункту 4.4 ДСТУ 4437:2005 "мясные пельмени должны содержать мясного сырья в составе фарша не менее 75%", про що й було сказано представником ДП "Харківстандартметрологія" ОСОБА_4.

При цьому співвідношення фаршу к тестової оболочці повинно складати не менш 50% з допустимими відхиленням в меньшій бік 3%, тобто мінімальний вміст фаршу повинен складати не менш 47%.

Відповідно до протоколів випробувань № 9021/Д, № 9022/Д, № 9022/Д-доп. від 28 жовтня 2016 року було виявлено масова доля фаршу в пельменях ТМ "Хладик" 39% та в пельменях ТМ "Левада" 43%, що є порушенням вимог ДСТУ 4437:2005.

В продукции ТМ "Левада" було ідентифіцировано наявність ДНК гена сої. Таким чином, в загальній заниженій кількості фаршу 43%, поряд з м'ясною сировиною присутній ще й рослинний соєвий білок.

Крім того, відповідно до вимог "Технічного регламенту щодо маркування харчових продуктів" виробник повинен вказувати повний склад харчового продукту, а саме перелік усіх інгредієнтів в порядке зменшення їх масової долі, використаних при виробництві харчового продукту.

На упаковці пельменів ТМ "Левада" в реквізиті "состав" інформації про склад сої вказано не було, що є порушення пунктів 5, 6, 9 данного Технічного Регламенту.

Таким чином, суд вважає, що в словах представника ДП "Харківстандартметрологія" не має противоріччя, все сказане основано на вимогах Національного стандарта України - ДСТУ 4437:2005 та результатах лабораторних випробувань закуплених зразків продукції.

Протоколами випробувань акредитованої лабораторії підтверджена інформація, яка була розміщена 22 листопада 2016 року на офіційному сайті ДП "Харківстандартметрологія" щодо результатів проведення споживчої експертизи заморожених пельменів.

На офіційному сайті ДП "Харківстандартметрологія" - http://khsms.com/ 22 листопада 2016 року було розміщено суспільно необхідну та достовірну інформація щодо результатів проведення споживчої експертизи під таким заголовком: "ДП "Харківстандартметрологія" провело споживчу експертизу заморожених пельменів".

Таким чином, за інформацію, яка розміщена в інших ЗМІ (неповну або перекручену) ДП "Харківстандартметрологія" відповідальність не несе.

Статтею 50 Конституції України гарантується, що кожен має право на безпечне для життя і здоров'я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди. Кожному гарантується право вільного доступу до інформації про якість харчових продуктів та така інформація не може бути засекречена.

Статтями 14, 21 Закону України "Про інформацію" визначено, що інформація про товар - відомості, які розкривають кількісні, якісні та інші характеристики товару та інформація про вплив товару на життя, здоров'я людини; відомості про якість харчових продуктів не може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом.

Статтею 29 Закону України "Про інформацію" встановлено поширення суспільно необхідної інформації, право громадськості знати інформацію, яка свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідлові екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб. Суб'єкти інформаційних відносин зввільняються від відповідальності за розголошення інформації з обмеженим доступом, якщо суд встановить, що ця інформація є суспільно необхідною.

Так, Угодою про співробітництво по проведенню споживчої експертизи товарів і послуг від 09 жовтня 2013 року між ДП "Харківстандартметрологія", ОСОБА_6 при Харківській обласній державній адміністрації, Харківським регіональним осередком Всеукраїнської громадської організації "Союз споживачів України" та Інспекцією з питань захисту прав споживачів встановлено забезпечення вимог законодавства в сфері захисту прав споживачів, поширення інформації для споживачів, дослідження споживчих властивостей продукції та послуг, підготовка, проведення споживчої експертизи товарів, послуг. Відповідно до цієї Угоди розроблена спільна Програма проведення споживчої експертизи якості та безпечності харчових продуктів, які реалізуються на споживчому ринку Харківського регіону на друге півріччя 2016 року, яка погоджена Головою ОСОБА_6 при Харківській обласній державній адміністрації та Головою правління Харківського регіонального осередку Всеукраїнської громадської організації "Союз споживачів України".

Крім того, Статутом ДП "Харківстандартметрологія", затвержденим наказом Мінекономрозвитку 05 травня 2016 року № 780 та Статутом ДП "Харківстандартметрологія", затвержденим наказом Мінекономрозвитку 04 квітня 2017 року № 515 визначено, що предметом діяльності відповідача у сфері захисту прав споживачів є проведення споживчої експертизи якості товарів та послуг, усіх видів випробувань у межах технічних можливостей Підприємства як за власною ініціативою, так і на замовлення органів виконавчої влади, споживачів, громадських об'єднань або інших суб'єктів господарювання, а також інформування через засоби масової інформації споживачів щодо питань якості товарів та послуг, а також стосовно забезпечення та реалізації прав споживачів.

Згідно затвердженого Положення про проведення споживчої експертизи якості та безпечності харчових продуктіва, які реалізуються на споживчому ринку Харківської області, основною метою якого є встановлення відповідності/еквідповідності об'єкта експертизи нормам чинного законодавства, вимогам нормативної, технічної документації, споживча експертиза проводиться структурними підрозділами підприємства та на підставі Статуту ДП "Харківстандартметрологія" у відповідності до програми споживчої експертизи. Фінансування робіт із споживчої експертиза ДП "Харківстандартметрлогія" здійснює власними коштами.

Відповідно до Програми споживчої експертизи якості та безпечності харчових продуктів, які реалізуються на споживчому ринку Харківського регіону на друге півріччя 2016 року, спеціалістами ДП "Харківстандартметрологія" разом з представником від ОСОБА_6 при Харківській обласній державній адміністрації 27 вересня 2016 року в торгівельній мережі м. Харкова СУАЛ "Европоль" ТОВ ТБ "РОСТ" Супермаркет за адресою: м. Харків, проїзд Рогатинський, З, для проведення споживчої експертизи були закуплені зразки продукції за власні кошти (товарний чек № 000 37 8837 00053 від 27 вересня 2017 року).

Посилання позивача на постанову Кабінету Міністрів України від 14 червня 2002 року № 833 стосовно відбіру зразків усіх видів продукціїї є помилковим та безпідставним, оскільки процес "відбору зразків продукції" не здійснювався, а зразки продукції були закуплені за власні кошти (товарний чек № 000 37 8837 00053 від 27 вересня 2017 року).

Споживча експертиза якості та безпечності харчових продуктів, які реалізуються на ринку Харківської області, здійснюється на базі акредитованої Державної випробувальної лабораторії харчової та сільськогосподарської продукції ДП "Харківстандартметрологія".

Споживча експертиза пельменів заморожених "З яловичиною та свининою" ТМ "Левада", фас. 1/400г., виробництва Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ ЛЕВАДА" (дата виготовлення 16 серпня 2016 року, № партії - 16 серпня 2016 року) та пельмені заморожені "Домашні" ТМ "Хладик", фас.1/900ш., виробництва Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ ЛЕВАДА" (дата виготовлення 15 липня 2016 року, № партії - 15 липня 2016 року) проводилася в період з 27 вересня 2016 року по 21 листопада 2016 року (лабораторні випробування-з 27 вересня 2016 року - 28 жовтня 2016 року).

Результати споживчої експертизи оформлені протоколами випробувань №90214/Д від 28 жовтня 2016 року, № 9021/Д-доп. від 28 жовтня 2016 року, № 9022/Д від 28 жовтня 2016 року, № 9022/Д-доп. від 28 жовтня 2016 року.

За результатами лабораторних випробувань встановлено ряд порушень продукції пельмені ТМ Левада: невідповідність співвідношення "тісто:фарш". Дані зразки фактично містять 43% фаршу, при нормі не менше 50% (-3%). Дану норму встановлено державним стандартом України ДСТУ 4437. На лицьовій стороні пакування підприємство зазначило співвідношення "50%:50%", тобто виробник розмістив недостовірну інформації для споживачів (порушення вимог Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів); наявність в складі продукції харчової добавки Е621 (посилювач смаку та аромату "глутамат натрію"), про що не вказано в маркуванні, тобто виробник вводить споживача в оману, не надавши повну інформацію про склад продукту (порушення вимог Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів); наявність в складі продукції соєвого білку, про що не вказано в маркуванні, таким чином виробник вводить споживача в оману, не надавши повну інформацію про склад продукту (порушення вимог Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів).

Наявність в даних зразках пельменів генетично модифікованого соєвого білку це не єдине порушенням виробника.

За результатами лабораторних випробувань встановлено порушення продукції пельмені ТМ Хладик: невідповідність співвідношення "тісто:фарш". Дані зразки фактично містять 39% фаршу, при нормі не менше 50% (-3%). Дану норму встановлено державним стандартом України ДСТУ 4437.

На лицьовій стороні пакування підприємство зазначило співвідношення "50%:50%", таким чином виробник розміщує недостовірну інформації для споживачів (порушення вимог Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів).

Позивач вважає, що Протоколи випробувань були складені з порушеннями процедури, яка встановлена "Порядком відбору зразків продукції тваринного, рослинного і біотехнологічного походження для проведення дослідження", встановленого постановою Кабінету Міністрів України № 833 від 14 червня 2002 року.

Однак, зазначений Порядок визначає механізм відбору зразків продукції тваринного, рослинного і біотехнологічного походження, що підлягає державному ветеринарно-санітарному контролю, згідно з додатком 1 (продукція), для проведення ветеринарно-санітарної експертизи і досліджень з метою визначення показників її якості та безпеки.

Дія цього Порядку поширюється на всі підприємства, установи та організації незалежно від форми власності, а також на фізичних осіб, діяльність яких пов'язана з виробництвом, переробкою, транспортуванням та реалізацією, в тому числі експортом чи імпортом продукції.

Дослідження зразків продукції проводиться спеціалістами Центральної, республіканської Автономної Республіки Крим, обласних, міжобласних, міських, районних та міжрайонних державних лабораторій ветеринарної медицини.

Відбір зразків усіх видів продукції проводиться в місцях її виробництва, зберігання, транспортування та реалізації з видачею ветеринарного свідоцтва форми №2.

Відбір зразків продукції, що реалізується на ринках, та їх дослідження проводиться спеціалістами державних лабораторій ветеринарно-санітарної експертизи на ринках відповідно до правил ветеринарно-санітарної експертизи.

Таким чином, зазначений "Порядк відбору зразків продукції тваринного, рослинного і біотехнологічного походження для проведення дослідження", встановленого постановою Кабінету Міністрів України № 833 від 14 червня 2002 року розповсюджується на органи ветеринарно-санітарної служби при проведенні державної ветеринарно-санітарної експертизи та оформленні свідоцтва № 2, а також виробників харчової продукції.

Враховуючи вищезазначене суд вважає, що позивач не надав жодного доказу в підтвердження того, що вислови, викладені у статті та в ефірі, не відповідають дійсності. Позивач не пояснив, чим саме інформація, зазначена у спірній статті, шкодить діловій репутації підприємства.

Крім того, посилання позивача на протокол лабораторних випробувань харчової продукції № 50/75-17-х від 13 лютого 2017 року є недоцільним, оскільки копія протоколу дійсна тільки після її завірення лабораторією, про що зазначено в самому протоколі, що не було зроблено, та зазначені результати лабораторних випробувань дійсні тільки для випробувань зразків, які були надані для лабораторного випробування.

Отже протокол випробувань №50/75-17-х від 13 лютого 2017 року, який був надано та знаходиться в матеріалах справи, не є належним доказом по справі та не може бути прийнятим судом до уваги при винесенні рішення по справі.

У відповідності до статті 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно статті 43 Господарського процесуального кодексу України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об"єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Таким чином, суд вважає вимоги позивача необґрунтованими, не підтвердженими доданими до матеріалів справи доказами, та такими, що не підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд керується статтею 49 Господарського процесуального кодексу України. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав державне мито покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Суми, які підлягають сплаті за проведення судової експертизи, послуги перекладача, адвоката, витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу та інші витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: при задоволенні позову - на відповідача; при відмові в позові - на позивача; при частковому задоволенні позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, судові витрати у даній справі покладаються на позивача.

На підставі викладеного та керуючись статтями 6, 8, 124, 129 Конституції України, статтями 1, 4, 12, 22, 33, 44, 49, 75, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, -

ВИРІШИВ:

У позові відмовити повністю.

Повне рішення складено 29.05.2017 р.

Суддя ОСОБА_7