РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2017Справа №910/4372/16

За позовомПриватного підприємства "АВК"
доТовариства з обмеженою відповідальністю "Європейський гарант безпеки"
простягнення заборгованості в розмірі 93142,42 грн.

Суддя Грєхова О.А.

Представники сторін:

від позивача: Томчишин А.І. - за довіреністю;

від відповідача: не з'явились.

СУТЬ СПОРУ:

Приватне підприємство "АВК" (надалі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Європейський гарант безпеки" (надалі - відповідач) про розірвання Договору підряду №54/02-15 від 25.02.2015; стягнення суми передоплати у розмірі 45253,00 грн.; пені у розмірі 45253,00 грн. та 2636,42 грн. штрафу.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем умов Договору №54/02-15 від 25.02.2015 в частині повного та своєчасного виконання робіт.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.03.2016 (суддя Нечай О.В.) порушено провадження у справі №910/4372/16, розгляд справи призначено на 13.04.2016.

08.04.2016 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва представником позивача було подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

12.04.2016 відповідач через відділ діловодства суду подав заперечення на позовну заяву, в яких зазначив, що роботи були виконані в повному обсязі на умовах, передбачених договором, та прийняті позивачем у повному обсязі. Дані роботи також були проінспектовані Державною службою надзвичайних ситуацій, про що свідчить копія висновку комісії і оцінки виконаних робіт.

13.04.2016 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва представником позивача було подано клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.04.2016 розгляд справи відкладено до 18.05.2016.

18.05.2016 представником відповідача до відділу діловодства господарського суду міста Києва були подані клопотання про приєднання копій документів до матеріалів справи та про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.05.2016 продовжено строк вирішення спору на п'ятнадцять днів, відкладено розгляд справи до 01.06.2016.

У судовому засіданні 01.06.2016 представник відповідача подав додаткові документи до матеріалів справи.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 01.06.2016 призначено у справі судову технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз; витрати за проведення експертизи покладено на Приватне підприємство "АВК"; провадження у справі зупинено до проведення судової експертизи та отримання висновку експерта.

25.08.2016 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва надійшов лист від т.в.о. директора Київського НДІ судових експертиз про погодження термінів виконання експертизи з клопотанням судового експерта про надання матеріалів, необхідних для проведення судової експертизи.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 29.08.2016 провадження у справі №910/4372/16 поновлено, задоволено клопотання судового експерта про надання матеріалів, необхідних для проведення судової будівельно-технічної експертизи, погоджено проведення судової експертизи у строк понад три місяці, зобов'язано сторін виконати вимоги судового експерта, які зазначені у клопотанні про надання матеріалів, необхідних для проведення судової експертизи та зупинено провадження у справі.

10.11.2016 до Господарського суду міста Києва повернулись матеріали справи №910/4372/16 разом листом директора Київського НДІСЕ №12717/16-43 від 02.11.2016 та повідомленням судового експерта №12717/16-43 від 02.11.2016 про неможливість надання висновку експерта судової експертизи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.11.2016 поновлено провадження у справі №910/4372/16 та повторно призначено у даній справі судову технічну експертизу, попереджено сторони про відповідальність за невиконання ухвал суду, передбачену ст. 382 Кримінального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.11.2016 провадження у даній справі зупинено до проведення судової експертизи та отримання висновку експерта.

24.01.2017 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва надійшов лист від заступника директора Київського НДІСЕ №21795/16-43 від 23.01.2017 про погодження проведення судової експертизи у строк понад три місяці разом з клопотанням судового експерта Грішкова Л.М. про надання матеріалів, необхідних для проведення дослідження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.01.2017 провадження у справі №910/4372/16 поновлено, задоволено клопотання судових експертів про надання матеріалів необхідних для проведення судової будівельно-технічної експертизи, погоджено проведення судової експертизи у справі №910/4372/16 у строк більше трьох місяців, зобов'язано сторін виконати вимоги, зазначені у клопотанні судових експертів про надання матеріалів необхідних для проведення експертизи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.01.2017 провадження у справі зупинено.

24.03.2017 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшли матеріали справи, з повідомленням про неможливість надання висновку експерта, у зв'язку з ненаданням додаткових документів, згідно клопотання експерта, у встановлений законодавством термін.

Згідно з розпорядженням Керівника апарату Господарського суду міста Києва №05-23/1194 від 24.03.2017 призначено повторний автоматичний розподіл справи №910/4372/16, за результатами якого зазначену справу передано для розгляду судді Грєховій О.А.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.03.2017 справу №910/4372/16 прийнято до провадження суддею Грєховою О.А., поновлено провадження у справі та призначено до розгляду на 24.04.2017.

21.04.2017 від відповідача через відділ діловодства суд надійшли письмові пояснення у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України в судовому засіданні 24.04.2017 оголошено перерву до 22.05.2017.

Представник позивача в судовому засіданні 22.05.2017 позовні вимоги підтримав у впоєному обсязі, а також подав заяву про відмову від проведення у справі. судової експертизи.

Відповідач в засідання суду свого представника не направив, про причини неявки суду не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином.

Відповідно до п. 3.9. постанови Пленуму Вищого господарського суду України №18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Зважаючи на те, що неявка представника відповідача не перешкоджає всебічному, повному та об'єктивному розгляду всіх обставин справи, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

На виконання вимог ст. 81-1 Господарського процесуального кодексу України складено протоколи судових засідань, які долучено до матеріалів справи.

Згідно зі ст. 82 Господарського процесуального кодексу України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами та витребуваних судом.

У судовому засіданні 22.05.2017 відповідно до ст. 85 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, на яких ґрунтується позов, заслухавши пояснення представників сторін, які приймали участь у розгляді справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

25.02.2015 між Приватним підприємством "АВК" (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Європейський гарант безпеки" (підрядник) укладено Договір №54/02-15, відповідно до умов п. 2.1. якого замовник доручає, а підрядник приймає на себе зобов'язання в межах договірної ціни, виконати на свій ризик, з власних матеріалів, власними і залученими силами і засобами, в терміни встановлені цим договором, всі передбачені умовами цього договору та додатками до цього договору роботи, а саме: монтаж пожежної сигналізації та порошкового пожежогасіння на одній АЗК; (надалі по тексту договору іменуються «об'єкт» або «роботи»), та усувати протягом гарантійного строку експлуатації об'єкту недоліки (дефекти), що зумовлені неякісним виконанням робіт чи використанням неякісних матеріалів, обладнання.

За умовами п. 3.1. договору договірна ціна робіт, передбачених пунктом 2.1. цього договору становить 57278,44 грн. з ПДВ. З них вартість обладнання і матеріалів становить 37777,56 грн. з ПДВ та вартість робіт становить 14950,88 грн. з ПДВ.

Згідно з п. 4.1. договору підрядник зобов'язується розпочати роботи протягом 3 робочих днів починаючи з першої оплати по цьому договору та закінчити роботи протягом 30 робочих днів. Сторони визначили, що датою початку виконання робіт є зарахування на поточний рахунок підрядника грошових коштів та авансу, сплаченого замовником згідно п.п. 5.2.1. п. 5.2. даного договору.

Пунктом 4.2. договору сторони погодили, що при несвоєчасному, з вини підрядника, початку виконання робіт, недотримання графіку виконання окремих видів робіт, замовник письмово попереджає підрядника щодо дотримання термінів виконання робіт. Якщо протягом 3 робочих днів з моменту попередження, не буде забезпечено виконання робіт, замовник має право розірвати цей договір та вимагати відшкодування спричинених збитків, сплати штрафних санкцій і повернення сплачених грошових коштів.

Оплата робіт по цьому договору проводиться у наступному порядку: вартість обладнання і матеріалів, що становить 37777,56 грн. з ПДВ та вартість авансу для початку робіт в розмірі 50%, що становить 7475,44 грн. з ПДВ замовник перераховує на поточний рахунок підрядника протягом 2 банківських днів з моменту підписання сторонами цього договору. Остаточний розрахунок, що становить 7475,44 грн. з ПДВ замовник перераховує на поточний рахунок підрядника протягом 3 банківських днів з моменту підписання сторонами акту приймання виконаних робіт, який підрядник надає замовнику після закінчення робіт (п.п. 5.2.1., 5.2.2. п. 5.2. договору).

Відповідно до п. 7.1. договору підрядник виконує роботи у відповідності з встановленими нормами і правилами, в строки встановлені умовами цього договору та додатками до договору.

Пунктами 8.1., 8.2. договору встановлено, що здавання-приймання робіт після закінчення виконання робіт здійснюється згідно з встановленим для даного виду робіт порядком і оформлюється актом приймання виконаних робіт. Підрядник зобов'язується узгодити виконані роботи з ДСНС, про що складається Акт контролю якості виконаних робіт встановленої форми.

Як передбачено в п. 10.4., 10.6. договору в разі порушення (прострочення) підрядником строків виконання робіт, визначених цим договором, підрядник сплачує пеню в розмірі 0,5% від загальної вартості робіт за кожний день прострочення. В разі невиконання чи відмови підрядником від виконання робіт по договору, підрядник сплачує замовнику штраф в розмірі 5% від загальної вартості робіт по договору.

Сторонами також було підписано Договірну ціну №534, Локальний кошторис на будівельні роботи №02-001-001, Локальний кошторис на будівельні роботи №02-001-002, а також Відомість ресурсів до Договірної ціни.

Стаття 509 Цивільного кодексу України визначає, що зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Відповідно до ст. 11, 629 Цивільного кодексу України договір є однією з підстав виникнення зобов`язань та є обов'язковим для виконання сторонами.

Зобов`язання в силу вимог ст. 525, 526 Цивільного кодексу України має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог даного Кодексу і інших актів законодавства. Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічна за змістом норма міститься у ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України.

Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором підряду, а згідно з ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до статті 887 Цивільного кодексу України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов'язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити їх. До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов'язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов'язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту (ст. 846 ЦК України).

Частинами 2, 3 статті 849 ЦК України встановлено, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.

Якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків (ст. 852 ЦК України).

Отже, виходячи зі змісту ст. 849, 852 Цивільного кодексу України в разі невиконання або неналежного виконання підрядником обов'язків за договором (закінчення роботи у строк є неможливим, під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або наявності інших істотних недоліків) замовник має право відмовитись від договору та вимагати відшкодування збитків.

Під час розгляду справи судом встановлено, що на виконання умов договору Приватне підприємство "АВК" 25 березня 2015 року сплатило на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Європейський гарант безпеки" 45253,00 грн. авансового платежу, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією платіжного доручення №179 від 25.03.2015.

Отже, з у рахуванням п. 4.1. договору, відповідач повинен був виконати передбачені умовами договору роботи в строк до 25.04.2015.

Втім, як зазначає Приватне підприємство "АВК" у своїй позовній заяві, Товариство з обмеженою відповідальністю "Європейський гарант безпеки" так і не завершило роботи, чим порушило свої зобов'язання. А тому, на думку позивача, Договір №54/02-15 від 25.02.2015 підлягає розірванню, а оплачена позивачем передплата в розмірі 45253,00 грн. поверненню. Крім того, Приватним підприємством "АВК" заявлено до стягнення з відповідача 45253,00 грн. пені та 2636,42 грн. штрафу.

Частинами першою та другою статті 651 Цивільного кодексу передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Тобто йдеться про таке порушення договору однією зі сторін, яке тягне для другої сторони неможливість досягнення нею цілей договору.

Оцінка порушення договору як істотного здійснюється судом відповідно до критеріїв, що встановлені вказаною нормою. Оціночне поняття істотності порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття - "значної міри" позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Це (друге) оціночне поняття значно звужує сферу огляду суду. Істотність порушення визначається виключно за об'єктивними обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору. В такому випадку вина (як суб'єктивний чинник) сторони, що припустилася порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі частини другої статті 651 ЦК України.

Іншим критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору. При цьому йдеться не лише про грошовий вираз завданої шкоди, прямі збитки, а й випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору.

Вирішальне значення для застосування зазначеного положення закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 18 вересня 2013 року у справі №6-75цс13.

Таким чином, чинне законодавство визначає, що підставою для розірвання договору у судовому порядку може бути доведений належними та допустимими доказами факт невиконання стороною зобов'язань за договором.

Частиною першою статті 129 Конституції України визначено, що основними засадами судочинства є зокрема: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Також, за приписами статті 4-3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Статтями 33, 34 цього Кодексу передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Суд зазначає, що відповідно до принципу змагальності сторони, інші особи, які беруть участь у справі, якщо вони бажають досягти бажаного для себе найбільш сприятливого рішення, зобов'язані повідомити суду усі юридичні факти, що мають значення для справи, вказати або надати докази, які підтверджують чи спростовують ці факти, а також вчинити інші передбачені законом процесуальні дії, спрямовані на те, аби переконати суд у своїй правоті.

Принцип змагальності означає покладання тягаря доказування на сторони, покладання на них відповідальності за доведеність їхніх вимог чи заперечень, а також звільнення суду від обов'язку збирання доказів. До того ж, принцип змагальності вимагає від сторін ініціативи та активності в реалізації їхніх процесуальних прав, тобто зумовлює мотивацію поведінки сторін під час розгляду справи.

Сторонами у даній справі не заперечується, що акт приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в, довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми КБ-3, а також акт вартості устаткування, що придбавається, ані замовником, ані підрядником підписані не були.

Разом з тим, як убачається з матеріалів справи 07 квітня 2015 року комісією у складі голови - представника замовника робіт ПП "АВК"; членів комісії представників монтажної організації; організації, що здійснює пожежне спостереження; організації, що здійснює технічне обслуговування пожежної автоматики - ТОВ "Європейський гарант безпеки", а також державного пожежного нагляду - старшого інспектора ВНТР та КСПЗ ГУ ДСНС у Київській області майора Іваненко Р.О., складено Акт приймання в експлуатацію автоматичної системи пожежогасіння, пожежної сигналізації та системи оповіщення про пожежу.

Комісією проведено перевірку виконаних робіт з монтажу системи пожежогасіння, пожежної сигналізації та оповіщення про пожежу на об'єкті: приміщення АЗК за адресою: Київська обл., с. Глеваха, 25 км + 250 м траси Київ-Одеса. Система порошкового пожежогасіння, система пожежної сигналізації та мовного оповіщення про пожежу на об'єкті змонтовано пожежною організацією ТОВ "Європейський гарант безпеки".

Відповідно до вказаного акту, вирішено вважати прийнятою в експлуатацію як елемент загальної системи протипожежного захисту будівлі з 07 квітня 2015 року. При цьому акт підписаний усіма членами комісії окрім голови комісії - представника замовника робіт ПП "АВК" (позивача).

У свою чергу, позивачем надано до матеріалів справи копію претензії від 13.07.2015 №13/5, у якій Приватне підприємство "АВК" повідомляє, що Приватним підприємством «Центр Електробезпеки» було проведено технічну експертизу, за результатом якої складено експертний висновок обстеження робіт від 30.06.2015. Згідно з даним висновком було виявлені значні недоліки, а саме - встановлено, що підрядник не виконав усі роботи, не встановив на об'єкті усе обладнання яке обумовлювалось кошторисами та оплачене замовником за договором; роботи виконані підрядником на суму 37168,70 грн.

Проте, вищезазначений експертний висновок Приватним підприємством "АВК" до матеріалів справи додано не було ані в копії, ані в оригіналі.

З метою встановлення дійсних строків, об'ємів, вартості та якості робіт, виконаних Товариством з обмеженою відповідальністю «Європейський гарант безпеки» за Договором №54/02-15 від 25.02.2015, Господарським судом міста Києва ухвалою від 01.06.2016 було призначено судову технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. Витрати за проведення експертизи покладено на позивача.

25.08.2016 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва надійшло клопотання судового експерта про надання матеріалів, необхідних для проведення судової експертизи, а саме: проектно-кошторисної документації у повному обсязі та виконавчої документації (схеми, акти випробувань та ін.).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.08.2016 задоволено клопотання експерта, зобов'язано сторони виконати вимоги судового експерта, зазначені у клопотанні.

10.11.2016 до Господарського суду міста Києва повернулись матеріали справи №910/4372/16 разом з повідомленням судового експерта №12717/16-43 від 02.11.2016 про неможливість надання висновку експерта судової будівельно-технічної експертизи, у зв'язку з ненаданням сторонами документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.11.2016 поновлено провадження у справі №910/4372/16 та повторно призначено у даній справі судову технічну експертизу, при цьому сторони попереджено про відповідальність за невиконання ухвал суду, передбачену ст. 382 Кримінального кодексу України.

24.01.2017 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва надійшло клопотання судового експерта про надання матеріалів, необхідних для проведення експертизи, а саме: проектно-кошторисної документації; експертного висновку обстеження ПП «Центр Електробезпеки»; загального журналу робіт; актів на закриття прихованих робіт, якщо такі складалися; актів про результати комплексного випробовування і передачу устаткування в експлуатацію; виконавчу схему виконаних робіт; паспорта та сертифікати на встановлене обладнання; акт контролю якості виконання робіт, погоджений з ДСНС; видаткові накладні на будівельні матеріали та обладнання, які було використано при проведенні робіт.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.01.2017 задоволено клопотання судових експертів про надання матеріалів необхідних для проведення судової будівельно-технічної експертизи, зобов'язано сторін виконати вимоги, зазначені у клопотанні судових експертів про надання матеріалів необхідних для проведення експертизи.

24.03.2017 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшли матеріали справи, з повідомленням про неможливість надання висновку експерта, у зв'язку з ненаданням додаткових документів, згідно клопотання експерта, у встановлений законодавством термін.

Крім того, в судовому засіданні 22.05.2017 представником позивача було надано суду письмову заяву, відповідно до якої Приватне підприємство "АВК" відмовляється від проведення судової експертизи.

За наведених обставин суд не приймає до уваги посилання позивача на експертний висновок обстеження робіт ПП «Центр Електробезпеки» від 30.06.2015, а також вважає недоведеними твердження Приватного підприємства "АВК" щодо невиконання або неповного виконання відповідачем своїх договірних зобов'язань.

При цьому суд приймає до уваги наданий відповідачем до матеріалів справи лист ГУ ДСНС України у Київській області №66/11/4433 від 20.05.2016 з якого вбачається, що монтаж системи автоматичної пожежної сигналізації, автоматичного пожежогасіння та оповіщення людей про пожежу виконано ТОВ "Європейський гарант безпеки" згідно з проектом, який погоджено територіальним органом державного нагляду у сфері пожежної безпеки в Київській області; перевіркою спрацювання системи протипожежного захисту від ручних та димових пожежних сповіщувачів, в нормальному та аварійному режимі роботи (від акумуляторної батареї), недоліків не виявлено.

З огляду на викладене, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог Приватного підприємства "АВК" про розірвання Договору підряду №54/02-15 від 25.02.2015; стягнення суми передоплати у розмірі 45253,00 грн.; пені у розмірі 45253,00 грн. та 2636,42 грн. штрафу, в зв'язку з недоведеністю.

Витрати зі сплати судового збору залишаються за позивачем в порядку ст. 49 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. 4-3, 32, 33, 34, 43, 44, 49, 75, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

В позові відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його підписання, оформленого відповідно до вимог ст. 84 Господарського процесуального кодексу України і може бути оскаржене в порядку, передбаченому чинним законодавством.

Повне рішення складено: 29.05.2017.

Суддя О.А. Грєхова