ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2017 року Справа № 914/1822/16

Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

Корнілової Ж.О. - головуючого (доповідач),
Грека Б.М.,
Могил С.К.,
розглянувши матеріали касаційної скарги
Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко"
на рішення та постановуГосподарського суду Львівської області від 22.09.2016 Львівського апеляційного господарського суду від 12.01.2017
у справі№ 914/1822/16 Господарського суду Львівської області
за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Еко"
доТовариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Контакт"
про за участю від позивача: від відповідача: зобов'язання вчинити дії, Дрозд Т.О., Ваник І.В.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Еко" звернулось до Господарського суду Львівської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Контакт" про зобов'язання прийняти та вивезти товар, що підлягає поверненню відповідно до умов договору на виробництво та поставку товарів власної торгової № СТМ 0186/15 від 08.01.2015 згідно із переліком доданого до повідомлення про повернення товару від 06.06.2016 № 424/777юв у зв'язку з невідповідністю цього товару належній якості, загальною сумою 1472996,93 грн., в тому числі ПДВ.

Рішенням Господарського суду Львівської області від 22.09.2016 у справі № 914/1822/16 (суддя Кітаєва С.Б.) в позові відмовлено повністю.

Постановою Львівського апеляційного господарського суду від 12.01.2017 у справі № 914/1822/16 (у складі колегії суддів: Кордюк Г.Т. - головуючого, Гриців В.М., Давид Л.Л.) рішення Господарського суду Львівської області від 22.09.2016 у справі № 914/1822/16 залишено без змін.

Рішення та постанова мотивовані тим, що позивачем не доведено факту поставки йому товару неналежної якості.

Не погоджуючись з постановою Львівського апеляційного господарського суду від 12.01.2017 у справі № 914/1822/16, Товариство з обмеженою відповідальністю "Еко" звернулось до Вищого господарського суду України із касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Львівської області від 22.09.2016 та постанову Львівського апеляційного господарського суду від 12.01.2017 у справі № 914/1822/16, а справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

У касаційній скарзі скаржник посилається на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права судами першої та апеляційної інстанцій.

Заслухавши суддю-доповідача Корнілову Ж.О., обговоривши доводи касаційної скарги, заслухавши представників позивача та відповідача, перевіривши правильність застосування норм матеріального та процесуального права, колегія суддів Вищого господарського суду України вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 678 Цивільного кодексу України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором:

1) пропорційного зменшення ціни;

2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк;

3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару.

У разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов'язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з'явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором:

1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми;

2) вимагати заміни товару.

Якщо продавець товару неналежної якості не є його виготовлювачем, вимоги щодо заміни, безоплатного усунення недоліків товару і відшкодування збитків можуть бути пред'явлені до продавця або виготовлювача товару.

Положення цієї статті застосовуються, якщо інше не встановлено цим Кодексом або іншим законом.

Відповідно до ст. 680 Цивільного кодексу України покупець має право пред'явити вимогу у зв'язку з недоліками товару за умови, що недоліки виявлені в строки, встановлені цією статтею, якщо інше не встановлено договором або законом.

Якщо на товар не встановлений гарантійний строк або строк придатності, вимога у зв'язку з його недоліками може бути пред'явлена покупцем за умови, що недоліки були виявлені протягом розумного строку, але в межах двох років.

Строк для виявлення недоліків товару, що перевозився або був відправлений поштою, обчислюється від дня одержання товару в місці призначення.

Якщо на товар встановлено гарантійний строк, покупець має право пред'явити вимогу у зв'язку з недоліками товару, які були виявлені протягом цього строку.

Якщо на комплектуючий виріб встановлено гарантійний строк меншої тривалості, ніж на основний виріб, покупець має право пред'явити вимогу у зв'язку з недоліками комплектуючого виробу, якщо ці недоліки були виявлені протягом гарантійного строку на основний виріб.

Якщо на комплектуючий виріб встановлено гарантійний строк більшої тривалості, ніж гарантійний строк на основний виріб, покупець має право пред'явити вимогу у зв'язку з недоліками товару, якщо недоліки у комплектуючому виробі виявлені протягом гарантійного строку на нього, незалежно від спливу гарантійного строку на основний виріб.

Покупець має право пред'явити вимогу у зв'язку з недоліками товару, на який встановлений строк придатності, якщо вони виявлені протягом строку придатності товару.

Якщо недоліки товару виявлені покупцем після спливу гарантійного строку або строку придатності, продавець несе відповідальність, якщо покупець доведе, що недоліки товару виникли до передання йому товару або з причин, які існували до цього моменту.

Судами встановлено, що між ТОВ "Еко" (покупець) і ТОВ "Бізнес Контакт" (постачальник) 08.01.2015 укладено договір на виробництво та поставку товарів власної торгової марки № СТМ 0186/15, відповідно до умов якого постачальник зобов'язався виготовляти та передавати у власність покупця товар за торговельними марками, перелік яких наведений в додатку № 1 відповідно до умов договору, а покупець зобов'язується прийняти та оплатити належно виготовлений та поставлений товар.

Відповідно до п. 1.7 розділу 1 договору, який регулює визначення термінів, під невідповідністю товару слід розуміти - виявлену покупцем протягом строків приймання невідповідність поставленого товару щодо кількості товару, його місць всередині тари; асортименту; якості (включаючи явні та приховані недоліки товару); маркування (споживчої тари товару, включаючи штрих-коди); фактичної ваги нетто даним, вказаним на транспортній тарі або споживчій тарі; упаковки товарів вимогам передбаченим стандартами, технічними регламентами та умовами, цим договором або даними, зазначеними на маркуванні упаковки, а також у відповідних документах що засвідчують кількість та якість товарів; строків реалізації товару; цілісності тари (у тому числі слідів деформації тари, намокання і /або протікання тари, ознак бою товару всередині тари і т.п.).

Відповідно до п. 1.3 договору розподільчий центр - окремий склад покупця для зберігання товару, розташований окремо від його торгівельної мережі.

Відповідно п. 1.8 договору повідомлення сторін - надсилання будь-яких документів та інформації за договором шляхом електронної пошти, телефонограм, факсограм. В окремих випадках, зазначених в договорі, повідомлення мають бути додатково надіслані засобами поштового зв'язку (рекомендовані листи з повідомленням про вручення).

Пунктом 3.2 договору сторонами погоджено, що кожну окрему поставку товару постачальник здійснює на підставі замовлення покупця, яке покупець передає за формою, встановленою у додатку № 5 до даного договору.

Відповідно до п.п. 3.2.2 договору у замовленні вказуються номер і дата замовлення, кількість, асортимент/вид, найменування товару, строк (дату) поставки, адресу поставки, базис поставки (якщо він відрізняється від базису, зазначеного в договорі), найменування вантажоодержувача (за наявності).

Відповідно до п. 3.5, якщо сторонами договору у замовленні погоджено поставку товару за адресою розподільчого центру покупця, то сторони керуються умовами додатку № 9 до договору, який є його невід'ємною частиною.

У п. 3.12 договору сторонами погоджено, що покупець здійснює приймання товару відповідно до вимог Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання за кількістю, затвердженої Постановою Державного арбітражу при Раді Міністрів СРСР від 15.06.1965 № П-6 та вимог Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання за якістю, затвердженої Постановою Державного арбітражу при Раді Міністрів СРСР від 25.04.1966 № П-7, за кількістю, якістю, прихованих недоліків в частині, що стосується строків приймання товару, пред'явлення покупцем претензій у зв'язку із невідповідністю поставленого товару, якщо інше не передбачено чинним на дату поставки товару законодавством України та цим договором.

Відповідно до умов в п. 3.13 договору, якщо в процесі приймання товару виявлено невідповідність товару покупець має право відмовитись від приймання поставленої партії товару, в якій виявлено невідповідність, в повному обсязі або частково на власний розсуд, а постачальник буде вважатися таким, що не виконав належним чином своє зобов'язання з поставки замовленого покупцем товару і зазначена обставина буде розглядатися сторонами як відмова постачальника від поставки відповідної партії товару або частини такої партії товару.

У разі виявлення покупцем протягом строків приймання товару, що визначені цим договором, невідповідності товару, покупець надсилає повідомлення постачальнику про виявлену невідповідність товару протягом 3 (трьох) робочих днів з дати виявлення такої невідповідності.

Уповноважений представник постачальника зобов'язаний прибути до покупця протягом 48 (сорока восьми) годин з моменту направлення йому повідомлення, для складання двостороннього акта про невідповідність товару в порядку, визначеному розділом 5 договору.

Сторонами погоджено, що у випадку виявлення покупцем невідповідності товару, що поставлений постачальником, останній сплачує покупцеві штраф в розмірі 10% вартості таких товарів (без ПДВ).

Нез'явлення постачальника (його уповноваженого представника) у строк, передбачений пунктом 3.13 договору для підписання вказаного акта про невідповідність товару, матиме наслідки, передбачені пунктом 5.5 цього договору (п. 3.14 договору).

Відповідно до п. 3.15 договору за наслідками повідомлення постачальника про невідповідність товару та складання відповідного акта покупець має право на свій вибір: вимагати від постачальника допоставки відсутньої кількості товару; вимагати від постачальника замінити невідповідний товар; вимагати повернення невідповідного товару постачальнику.

Відповідно до п. 3.16 договору в залежності від конкретної вимоги покупця, вказаної в пункті 3.15 договору, постачальник протягом 48 (сорока восьми) годин після направлення покупцем акта про невідповідність товару, зобов'язаний за свій рахунок :

-допоставити відсутню (недопоставлену) кількість товару;

-замінити невідповідний товар на товар, який відповідає умовам договору;

-вивезти невідповідний товар від покупця.

Відповідно до пункту 3.18 договору, у разі відповідності поставки товару умовам цього договору покупець підписує видаткову та товарно-транспортну накладні на поставлений товар. Дата, зазначена покупцем у видатковій накладній, є датою поставки партії товару.

Відповідно до п. 3.21 договору особи, які здійснюють передачу і приймання товару, що поставляється за договором, мають повноваження на представлення інтересів відповідної сторони при виявленні невідповідності товару, що поставляється, та у випадку ненадання або неналежного оформлення постачальником будь-якого з товарно-супровідних документів на товар. Особи, передбачені цим пунктом мають належні повноваження на складання і підписання актів, передбачених цим договором. Факт надання повноважень зазначеним особам на підписання відповідних документів визнається сторонами, що засвідчується підписанням даного договору.

У випадку, якщо неякісний товар складає більше 5% від загальної кількості поставленої партії товару, покупець має право відмовитися від приймання всієї партії товару і зазначена обставина буде розглядатися сторонами як відмова постачальника від поставки відповідної партії товару (п. 3.22 договору).

Відповідно до п. 3.27 договору перехід права власності на товар відбувається в момент підписання уповноваженими особами покупця товарної та товарно-транспортної накладної.

Відповідно до п. 3.28 договору, у разі повернення постачальнику товару на умовах, визначених цим договором, право власності на товар переходить до постачальника в момент підписання накладної на повернення товару.

Підтвердженням приймання (повернення) товару є підписання сторонами (їх уповноваженими представниками) накладної (поворотної накладної) та іншої обов'язкової та визначеної чинним законодавством України, товарно-супровідної та транспортно-супровідної документації на товар.

Відповідно до п. п. 5.1.2, у випадках, визначених договором, сторони складають, зокрема, акт невідповідності товару на умовах пункту 3.13 договору.

Відповідно до п. 5.2 акти, у тому числі зазначений у п. п. 5.1.2 п. 5.1 договору акт про невідповідність товару, є двосторонніми документами, які оформляються та підписуються сторонами, їх представниками, включно з перевізниками та складаються у двох примірниках (по одному для кожної із сторін).

Відповідно до умов в п. 5.4 договору, у випадку відмови уповноваженого представника постачальника або його перевізника на підписання актів та/або на отримання актів, визначених у підпунктах 5.1.1 та 5.1.2 договору, а також у випадку нез'явлення постачальника в строк, установлений пунктами 3.13 договору, покупець залучає для складення зазначених актів або для зазначення в актах відмітки про відмову постачальника або його перевізника в отриманні одного примірника такого акта, третю незацікавлену сторону. В цьому випадку відповідні акти про відмову в прийманні поставки партії товару та акти про невідповідність товару, складені покупцем із залученням третьої незацікавленої сторони, є для постачальника достовірними, дійсними, мають юридичну силу і постачальник беззастережно погоджується з фактичними та юридичними наслідками для себе вказаних документів, приймає зазначені акти до виконання та не має права на їх оскарження.

Відповідно до п. 6.1 договору товар, що поставляється за договором за показниками якості та безпеки повинен відповідати встановленим законодавчими та нормативними документами на товар (ГОСТ, ДСТУ, ТУ і т.д.) та іншими документами, що регламентують вимоги до даної групи товарів, а також не мати дефектів товарного (зовнішнього) вигляду. Товар повинен відповідати вимогам до продукту та упаковки (форма, зовнішній вигляд, технічні характеристики і т.д.) вказаних сторонами в додатках № 3а і № 3б до договору.

Постачальник зобов'язаний сплатити штраф у розмірі 25% від вартості партії товару неналежної якості поставлених постачальником на адресу покупця, а також відшкодувати покупцю всі збитки понесені покупцем внаслідок реалізації таких товарів у випадку, якщо буде встановлено, що порушення якості товарів виникло з вини покупця.

У пункті 6.16 договору сторонами погоджені випадки, коли покупець має право повернути товар, а постачальник зобов'язаний прийняти товар та за вибором покупця або відшкодувати 100% сплаченої вартості за товар, що підлягає поверненню або зменшенням суми належних до сплати постачальнику грошових коштів, зокрема, у разі невідповідності товару діючим стандартам та/або вимогам до товару (продукту), встановленим у додатку № 3а до цього договору, невідповідності товару умовам цього договору в частині належної якості. Покупець (п. 6.18) надсилає постачальнику повідомлення про повернення товару, в якому зазначає вид та кількість товару, що підлягає поверненню, місце і час його передачі постачальнику.

Відповідно до п. 6.19 договору, отримавши повідомлення покупця про повернення товару на підставах та умовах, визначених договором, постачальник зобов'язаний вивезти зазначений у ньому товар, протягом не пізніше 14 календарних днів з моменту направлення повідомлення покупцем. Повернення товару оформляється відповідною накладною. Вартість товару, що повертається покупцем, зараховується ним в рахунок зменшення заборгованості покупця перед постачальником за договором. У разі, якщо у покупця немає заборгованості перед постачальником за товар, постачальник зобов'язаний не пізніше 5 календарних днів з дати виставлення покупцем рахунку оплатити вартість повернутого покупцем товару.

Відповідно до п. 6.20 договору, у випадку порушення постачальником умов пункту 6.19 договору покупець має право після закінчення 14 календарних днів з моменту направлення повідомлення про повернення товару розпорядитися товаром на свій розсуд:

6.20.1 реалізувати товар його за мінімальною ціною;

6.20.2 утилізувати його за рахунок постачальника про що складається відповідний акт відповідно до вимог розділу 4 договору.

Відповідно до п. 6.21 всі витрати і збитки, понесені покупцем у зв'язку із розпорядженням товаром на свій розсуд, включно, але не обмежуючись різницею між вартістю придбання товару та вартістю його реалізації за мінімальними цінами, збитки від реалізації товару за мінімальними цінами, вартість утилізації, транспортування тощо, відноситься за рахунок постачальника та відшкодовується покупцеві у повному обсязі.

Покупець вправі на суму понесених витрат і збитків зменшити свою заборгованість перед постачальником за цим договором, а у разі, якщо у покупця немає такої заборгованості, постачальник зобов'язаний відшкодувати покупцю суму понесених останнім витрат і збитків не пізніше 5 робочих днів з дня пред'явлення покупцем письмової вимоги (п. 6.22 договору).

Відповідно до п. 6.24 покупець має право за своїм вибором та за свій рахунок проводити дослідження, експертизи та інші перевірки якості та безпеки товару, в тому числі - в спеціалізованих організаціях, що мають відповідну ліцензію і акредитовані на право проведення таких випродувань (далі - лабораторії). Покупець самостійно приймає рішення про вибір спеціалізованих організацій для проведення аналізу товару. Об'єм та частота перевірок встановлюються покупцем. Вартість тестування товару покупцем відшкодовується постачальником на підставі підтверджуючих витрати покупця документів.

Відповідно до п. п. 6.24.2 договору, якщо у результаті вказаних досліджень, експертиз та перевірок якості буде виявлено випадки порушення вимог до якості та безпеки товару, що підлягає аналізу, то покупець має право проводити додаткові випробування товару за показниками, щодо яких виявлено невідповідності. Постачальник за вимогою покупця, відшкодовує покупцю витрати на проведення таких додаткових перевірок. Витрати включають в себе повну вартість випробувань товару постачальника, оформлену одним рахунком-фактурою. Підставою для відшкодування коштів постачальником на проведення додаткових випробувань є наявність документального підтвердження невідповідності товару, що аналізується, за одним чи кількома показниками. Документальним підтвердженням є оформлений належним чином протокол випробування товару.

У випадку незгоди постачальника з результатами тестування, постачальник може за власний рахунок провести арбітражне дослідження арбітражних зразків, відібраних відповідно до пункту 6.27 договору виключно у лабораторії Укрметртестстандарту (п. п. 6.24.4 п. 6.24 договору).

З метою вирішення спірних ситуацій, що можуть виникнути між покупцем та постачальником щодо якості та безпеки товару, постачальник зобов'язаний відбирати та зберігати у себе зразки товару кожної партії виробництва (арбітражні зразки). Кількість арбітражних зразків, що відбираються і зберігаються постачальником, повинна бути достатньою для проведення необхідних лабораторних аналізів у випадку виникнення такої потреби. Термін зберігання арбітражних зразків постачальником розраховується за принципом - термін придатності товару до споживання +10%. Покупцю буде забезпечено вільний доступ до арбітражних зразків і право використовувати їх у вказаних цілях (п. 6.27 договору).

Відповідно до п. 6.28 договору, у випадку виникнення зі сторони покупця підстав вважати, що партія товару, отриманого від постачальника, є неналежної якості, тобто не відповідає встановленим цим договором та додатками до нього вимогам та/або нормативним документам, що встановлюють вимоги до якості та безпеки товару, покупець має право призначити експертизу партії товару, залучаючи до цього уповноважену організацію, що діє як незалежна експертна організація і проводить дослідження товару на предмет відповідності задекларованим стандартам. Право вибору уповноваженої організації належить покупцю. Партією вважається будь-яка кількість одиниць товару (пляшок, контейнерів, пакетів, тощо) одного типу та місткості з вмістом одного найменування, однієї дати виробництва (день, місяць, рік), оформлену одним документом про якість.

Відповідно до п. 6.29 договору уповноважена організація проводить відбір зразків від партії товару, використовуючи для цього рекомендації ГОСТ 48321-73, а також інші діючі національні стандарти України та міжнародні стандарти, що найбільше відповідають вимогам до методики відбору проб для проведення лабораторних випробувань конкретного типу товару. Зразки можуть відбиратись під час прийомки товару на складі покупця, або ж безпосередньо у торговельній мережі. Результати таких лабораторних випробувань оформляються окремим актом, що є достатнім свідченням відповідності чи невідповідності даної партії встановленим вимогам до товару. У випадку підтвердження невідповідності партії товару встановленим вимогам до якості та безпеки, постачальник зобов'язаний оплатити вартість проведення даної експертизи та оплатити вартість заходів, пов'язаних із вилученням такої партії з торгівельної мережі покупця.

Відповідно до п. 6.37 договору неякісним вважається товар, якісні показники і споживчі властивості якого не відповідають зазначеним у нормативному документі чи нормативно-правовому акті, виготовлений із застосуванням недозволених у встановленому законом порядку компонентів, харчових добавок, матеріалів, технологій тощо, а також товар, якість якого знизилась унаслідок порушення правил маркування, порушення чи деформування тари та окремих одиниць упаковки, при наявності у товару стороннього невластивого запаху, ознак намокання, сторонніх домішок, забруднень товару, з явно вираженими ознаками псування та пошкодження гризунами або комахами, тощо, а також товар на якому відсутній штрих-код.

На виконання умов договору в січні, лютому, березні 2015 року постачальником вироблено та поставлено товар - рибні консерви власної торгової марки О'Моге, а покупцем прийнято його відповідно до видаткових накладних № БК 57 від 28.01.2015, № БК 127 від 20.02.2015, № БК 133 від 03.03.2015, № БК 136 від 03.03.2015, № БК 170 від 17.03.2015, № БК 184 від 19.03.2015 на суму 4478320,78 грн. Видаткові накладні підписано сторонами без зауважень та претензій, у т.ч. щодо якості товару; видаткові накладні завірено печатками постачальника та покупця.

Зважаючи на зниження купівельного попиту на товар, покупцем призначено проведення дослідження товару, за результатами яких оформлено протоколи випробувань харчової продукції № 10835/15-х, № 10836/15-х, № 10838/15-х, № 10839/15-х, № 10840/15-х, № 10841/15-х, № 10842/15-х від 28.08.2015.

Позивачем цінним листом з описом 18.09.2015 надіслано відповідачу повідомлення про повернення товару № № 346/1 від 07.09.2015 у зв'язку з невідповідністю товару належній якості, відповідно до протоколів випробувань харчової продукції № 10835/15-х, № 10836/15-х, № 10838/15-х, № 10839/15-х, № 10840/15-х, № 10841/15-х, № 10842/15-х.

Загальна сума товару, що заявлено до повернення станом на 07.09.2015 складала: 2448225,60 грн., у тому числі ПДВ.

Позивачем цінним рекомендованим листом з описом 09.06.2016 повторно надіслано постачальнику повідомлення про повернення товару № 424/777юв від 06.06.2016, посилаючись на невідповідність товару належній якості відповідно до протоколів випробувань харчової продукції Мв 10835/15-х, № 10836/15-х, № 10838/15-х, № 10839/15-х, № 10840/15-х, № 10841/15-х, № 10842/15-х.

У зв'язку з частковою реалізацією товару, загальна сума товару, що підлягала поверненню за вказаним повідомленням склала 1472996,93 грн., у тому числі ПДВ.

Суди дійшли до передчасного висновку про відмову у задоволенні позову, виходячи з наступного.

З метою захисту інтересів покупця норми ст. 678 Цивільного кодексу України передбачають ті правові наслідки, які можуть наставати в разі передачі товару неналежної якості або з істотними порушеннями вимог щодо якості товару.

Судами не застосовано норми матеріального права ст. 678, 680 Цивільного кодексу України та правові наслідки статті 678 ЦК України.

Судам необхідно було встановити, чи відповідають пункти договору вимогам ст. 678, 680 ЦК України?

Судами не досліджено, чи встановлений на вказаний товар гарантійний строк та строк його придатності?

Судами не встановлено строк дії договору.

Відповідно до ст. 32 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими і речовими доказами, висновками судових експертів

Відповідно до ст. 41 Господарського процесуального кодексу України для роз'яснення питань, що виникають при вирішенні господарського спору і потребують спеціальних знань, господарський суд призначає судову експертизу. Учасники судового процесу мають право пропонувати господарському суду питання, які мають бути роз'яснені судовим експертом. Остаточне коло цих питань встановлюється господарським судом в ухвалі.

Відповідно до ст. 1 ЗУ "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основні спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Відповідно до п. 1.2. інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, одним з основних видів експертизи є товарознавча експертиза (товарів народного споживання).

Колегія суддів Вищого господарського суду України не виключає необхідність проведення товарознавчої судової експертизи у справі № 914/1822/16 Господарського суду Львівської області, з питань, чи відповідають маркувальні дані товару (продукту): горбуши О'Море, натуральної, 240 г, ж/б, штрихкод 049; кільки, О'Море, чорноморської у томатному соусі, 240 г, штрихкод 656; сайри, О'Море, натуральної, 240 г, ж/б, штрихкод 056; сардини, атлантичної, О'Море, бланшованої в олії, 240 г, ж/б, штрихкод 44; сардини, атлантичної, О'Море, з добавленням олії, 200 г, ж/б, штрихкод 016; сардини, натуральної, О'Море, з добавленням олії 240 г, штрихкод 392; скумбрії, атлантичної, О'Море, натуральної, з добавленням олії 240 г ж/б, штрихкод 070, що був виготовлений та поставлений Товариством з обмеженою відповідальністю "Бізнес Контакт" за договором на виробництво та поставку товарів власної торгової марки №СТМ 0186/15 від 08.01.2015 Товариству з обмеженою відповідальністю "Еко", товарним характеристикам цього товару, для правильного вирішення спору у даній справі.

Відповідно до статті 43 Господарського процесуального кодексу України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили.

Визнання однією стороною фактичних даних і обставин, якими інша сторона обґрунтовує свої вимоги або заперечення, для господарського суду не є обов'язковим.

Відповідно до статті 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Беручи до уваги наведене, враховуючи, що оскаржувані рішення прийняті судами за неповновстановленими обставинами, ці рішення підлягають скасуванню з передачею справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 1115, 1117, 1119- 11112 Господарського процесуального кодексу України, Вищий господарський суд України

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко" на рішення Господарського суду Львівської області від 22.09.2016 та постанову Львівського апеляційного господарського суду від 12.01.2017 у справі № 914/1822/16 Господарського суду Львівської області задовольнити.

Рішення Господарського суду Львівської області від 22.09.2016 та постанову Львівського апеляційного господарського суду від 12.01.2017 у справі № 914/1822/16 Господарського суду Львівської області скасувати, а справу передати на новий розгляд до Господарського суду Львівської області.

Головуючий, суддя:Корнілова Ж.О.
Судді:Грек Б.М.
Могил С.К.