Господарський суд
Житомирської області
_________________________________________
______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Від "25" травня 2017 р. Справа № 906/1210/16

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Машевської О.П.

за участю секретаря судового засідання: Вікарчука В.О.

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1 - довіреність № 140/8 від 27.01.2012р.,

від відповідача: ОСОБА_2- довіреність № 385 від 31.10.2016.р.,

від третьої особи 1: ОСОБА_3, дов. від10.05.2017р, дійсн. до 10.05.2018р.,

від третьої особи 2: не прибув

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Державної екологічна інспекція у Житомирській області ( м.Житомир)

за участю третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача:

1. ОСОБА_4 сільська рада (Коростенський район, село Ушомир).

2. Веселівська сільська рада (Коростенський район, село Веселівка).

до Дочірнього підприємства "Коростенський лісгосп АПК" (м.Коростень)

про стягнення 424250,99 грн.

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача 424250,99 грн шкоди, завданої державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Ухвалою господарського суду від 09.12.2016 прийнято позовну заяву Державної екологічної інспекції у Житомирській області, порушено провадження у справі та призначено дату розгляду спору на 20.12.2016.

До початку розгляду справи по суті позивач предмет та підстави позову не змінив , відповідач зустрічного позову не подав.

Представник відповідача в засіданні суду 16.01.2017 щодо позову заперечив з мотивів, викладених у письмовому запереченні проти позовної заяви.

В засіданні суду 06.02.2017 представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві. Щодо заяви про застосування строків позовної давності заперечив, вказав про часткове відшкодування відповідачем шкоди та переривання у зв`язку з цим строків позовної давності.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Підтримав заяву про застосування до вимог позивача строків позовної давності, оскільки позивач не подав доказів часткового відшкодування відповідачем шкоди.

Ухвалою від 04.05.17р. на підставі ст. ст. 27 та 43 ГПК України, п. 7 ч.1 ст. 29, п. 4 ч.1 ст. 69-1 БК України залучено третіми особами на стороні позивача ОСОБА_4 сільську раду та Веселівську сільську раду, про які йшлося у прохальній частині позову. Щодо Поліської сільської ради, то в ЄДР внесено запис про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті реорганізації. За цих підстав, статус третьої особи судом не наданий.

В засіданні суду 25.05.2017р. судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду про відмову у позові.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Державною екологічною інспекцією у Житомирській області з 11-21.03.2013року було проведено планову перевірку Дочірнього підприємства "Коростенський лісгосп АПК" щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства України відповідно до вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" в ході якої виявлено порушення природоохоронного законодавства, а саме:

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 23 виділі 14 (1) на площі 4,0 га підприємством незаконно проведено порубку 14 сироростучих дерев в 2013 році, а саме: 13 дерев породи вільха та 1 дерево породи береза після закінчення строку заготівлі деревини (до 31.12.2012 р.) відповідно до лісорубного квитка від 05.10.2012 року №373967. Відмітка про надання відстрочки на заготівлю деревини відсутня;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 26 виділі 8 (1) на площі 2,9 га підприємством незаконно проведено порубку ЗО сироростучих дерев в 2013 році а саме: 4 дерева породи вільха, 1 дерево породи береза та 25 дерев породи сосна після закінчення строку заготівлі деревини (до 31.12.2012 р.) відповідно до лісорубного квитка від 07.08.2012 року №335298. Відмітка про надання відстрочки на заготівлю деревини відсутня;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 37 виділі 16 (1) на площі 2,8 га підприємством незаконно проведено порубку 50 сироростучих дерев в 2013 році, а саме: 4 дерева породи осика, 1 дерево породи дуб, 7 дерев породи вільха та 38 дерев породи береза після закінчення строку заготівлі деревини (до 31.12.2012р.) відповідно до лісорубного квитка від 07.08.2012 року №335298. Відмітка про надання відстрочки на заготівлю деревини відсутня;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 в кварталі 15 виділі 16 (1) на площі 2,7 га підприємством незаконно проведено порубку 15 сироростучих дерев в 2013 році, а саме: 11 дерев породи дуб та 4 дерева породи граб після закінчення строку заготівлі деревини (до 31.12.2012 р.) відповідно до лісорубного квитка від 07.08.2012 року №335298. Відмітка про надання відстрочки на заготівлю деревини відсутня;

- під час розробки лісосіки в кв. 23 вид. 14.1 пл. 4,0 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 05.10.2012 року № 373967 підприємством пошкоджено до ступеня припинення росту 8 дерев породи вільха та незаконно зрубано 1 дерево породи береза за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки лісосіки в кв. 39 вид. 13 пл. 2,6 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 27.04.2012 року № 335282 підприємством пошкоджено до ступеня припинення росту 3 дерева породи граб, 1 дерево породи дуб та незаконно зрубано 1 дерево породи дуб за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки лісосіки в кв. 33 вид. 17 пл. 2,8 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 07.08.2012 року № 335298 підприємством незаконно зрубано 2 дерева породи береза за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки лісосіки в кв. 35 вид. 6 пл. 3,2 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 05.10.2012 року №373967 підприємством пошкоджено до ступеня припинення росту 4 дерева породи вільха, 1 дерево породи сосна, до ступеня неприпинення росту 1 дерево породи вільхи та незаконно зрубано 1 дерево породи вільха за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки лісосіки в кв. 36 вид. 14 пл. 2,9 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 07.08.2012 року № 335298 підприємством пошкоджено до ступеня припинення росту 1 дерево породи сосна, 1 дерево породи дуб та 1 дерево породи береза за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки СРВ в кв. 36 вид. 1 пл. 17 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 21.11.2012 року №373975 підприємством пошкоджено до ступеня припинення росту 1 дерево породи вільха, 1 дерево породи осика та незаконно зрубано 1 дерево породи граб не назначені до рубки;

- під час розробки лісосіки в кв. 15 вид. 27 пл. 2,5 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 27.04.2012 року №335282 підприємством пошкоджено до ступеня неприпинення росту 6 дерев породи сосна за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки лісосіки ГК 2013 року в кв. 39 вид. 9 (4) пл. 1,0 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 02.01.2013 року №373979 підприємством пошкоджено до ступеня неприпинення росту 1 дерево породи дуб та незаконно зрубано 1 дерево породи сосна за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки лісосіки в кв. 35 вид. 3(1) пл. 2,3 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 15.01.2013 року № 373983 підприємством пошкоджено до ступеня неприпинення росту 2 дерева породи сосна та до ступеня припинення росту 2 дерева породи сосна за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки ГК 2013 року в кв. 15 вид. 27 (4) пл. 1,9 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 02.01.2013 року №373979 підприємством пошкоджено до ступеня неприпинення 1 росту 1 дерево породи береза, 4 дерева породи сосна, незаконно зрубано 2 дерева породи сосна та 2 дерева породи береза за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки лісосіки в кв. 15 вид. 21(1) пл. 3,0 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 27.04.2012 року №335282 підприємством пошкоджено до ступеня неприпинення росту 2 дерева породи сосна та до ступеня припинення росту 1 дерево породи сосна за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки лісосіки ГК 2013року в кв. 15 вид. 21(2) пл. 2,1 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 02.01.2013 року №373979 підприємством пошкоджено до ступеня неприпинення росту 1 дерева породи сосна та до ступеня припинення росту 1 дерево породи сосна за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки лісосіки в кв. 26 вид. 8 (1) пл. 2,9 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 07.08.2012 року №335298 підприємством, пошкоджено до ступеня неприпинення росту 1 дерево породи вільха, до ступеня припинення росту 4 дерева породи вільха, 1 дерево породи береза та незаконно зрубано 3 дерева породи вільха за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки лісосіки в кв. 42 вид. 17 (1) пл. 2,7 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 07.08.2012 року №335298 підприємством незаконно зрубано 2 дерева породи дуб за межами виділеної лісової ділянки.

- під час розробки лісосіки в кв. 42 вид. 17 (2) пл. 2,5 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 07.08.2012 року №335298 підприємством незаконно зрубано 1 дерево породи дуб та 8 дерев породи сосна за межами виділеної лісової ділянки;

- під час розробки лісосіки в кв. 41 вид. 10 (2) пл. 0,6 га Ушомирського лісництва згідно лісорубного квитка від 05.10.2012 року №373967 підприємством незаконно зрубано 11 сухостійних дерев породи сосна за межами виділеної лісової ділянки;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 37 виділі 16 (1) підприємством залишено недоруб (не вирубані своєчасно призначені для рубки дерева на розпочатих рубкою лісосіках) загальною масою 201 м. куб. Лісорубний квиток від 06.11.2012 року №373971;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 54 виділі 21 (1) підприємством залишено недоруб (не вирубані своєчасно призначені для рубки дерева на розпочатих рубкою лісосіках) загальною масою 506 м. куб. Лісорубний квиток від 05.10.2012 року №373967;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 54 виділі 13 (1) підприємством залишено недоруб (не вирубані своєчасно призначені для рубки дерева на розпочатих рубкою лісосіках) загальною масою 74 м. куб. Лісорубний квиток від 05.10.2012 року №373967;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 15 виділі 16 (1) підприємством залишено недоруб (не вирубані своєчасно призначені для рубки дерева на розпочатих рубкою лісосіках) загальною масою 54 м. куб. Лісорубний квиток від 07.08.2012 року №335298;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 50 виділі 30 (1) підприємством залишено недоруб (не вирубані своєчасно призначені для рубки дерева на розпочатих рубкою лісосіках) загальною масою 323 м. куб. Лісорубний квиток від 05.10.2012 року №373967;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 42 виділі 17 (1) підприємством залишено недоруб (не вирубані своєчасно призначені для рубки дерева на розпочатих рубкою лісосіках) загальною масою 96 м. куб. Лісорубний квиток від 07.08.2012 року №335298;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 42 виділі 17 (1) підприємством не проведено ліквідацію лісосічної захаращеності (порубкових решток) на площі 2,7 га. Лісорубний квиток від 07.08.2012 року №335298;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 37 виділі 16 (1) підприємством не проведено ліквідацію лісосічної захаращеності (порубкових решток) на площі 2,8 га. Лісорубний квиток від 06.11.2012 року №373971;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 23 виділі 14 (І) на площі 4,0 га підприємством не проведено ліквідацію лісосічної захаращеності (порубкових залишків). Лісорубний квиток від 05.10.2012 року №373967;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 26 виділі 8 (1) на площі 2,9 га підприємством не проведено ліквідацію лісосічної захаращеності (порубкових решток). Лісорубний квиток від 07.08.2012 року №335298;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 15 виділі 16 (1) на площі 2,7 га підприємством не проведено ліквідацію лісосічної захаращеності (порубкових решток). Лісорубний квиток від 07.08.2012 року №335298;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 38 виділі 11 на площі 3,9 га підприємством не проведено ліквідацію лісосічної захаращеності (порубкових решток). Лісорубний квиток від 07.08.2012 року №335298;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 36 виділі 14 на площі 2,9 га підприємством не проведено ліквідацію лісосічної захаращеності (порубкових решток). Лісорубний квиток від 07.08.2012року №335298;

- на території Ушомирського лісництва в межах суцільної рубки 2012 року в кварталі 36 виділі 14 підприємством залишено недоруб (не вирубані своєчасно призначені для рубки дерева на розпочатих рубкою лісосіках) загальною масою 187 м. куб. Лісорубний квиток від 05.10.2012 року №373967;

- на території Ушомирського лісництва в кварталі 15 виділі 1 виявлено незаконну порубку 7 дерев породи сосна та 1 дерево породи береза без будь-яких дозвільних документів. Рубку здійснено невстановленими особами. Матеріали на момент перевірки не направлялися до правоохоронних органів для встановлення винних осіб;

- на території Ушомирського лісництва в кварталі 15 виділі 2 виявлено незаконну порубку 8 дерев породи сосна без будь-яких дозвільних документів. Рубку здійснено невстановленими особами. Матеріали на момент перевірки не Управлялися до правоохоронних органів для встановлення винних осіб (а.с. 20-28).

Під час перевірки було складено польово-перелікові відомості пнів пошкодження та зрізання дерев в Ушомирському лісництві (а.с. 11-19).

Згідно з Таксами для обчислення шкоди, заподіянії лісу підприємствами, установами та громадянами додатку 1 та додатками 2 затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665, державними інспекторами Федорчуком С.М., державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Житомирської області ОСОБА_5 та ОСОБА_6, державним інспектором Ткаченко В.І., здійснено розрахунки розміру шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної порубки та пошкодження дерев по ДП "Коростенський лісгосп АПК", згідно яких загальний розмір шкоди становить 424 250, 99 грн. (а.с. 29-43).

29.03.13р. за №741/06-14 позивач надіслав відповідачу претензію за №24-8/6 з вимогою відшкодувати шкоду в місячний термін, заподіяну лісу на загальну суму 424 250, 99 грн.(а.с. 8-10).

Вказану претензію відповідач отримав 05.04.13р., про що свідчить витяг з копії Журналу вхідної кореспонденції заведеної на 2013р. ДП "Коростенський лісгосп АПК" (м. Коростень) (а.с. 140-141).

У зв'язку з тим, що відповідач в добровільному порядку не відшкодував шкоду, завдану навколишньому природному середовищу, позивач звернувся до суду із позовом про стягнення шкоди, заподіяні лісу в сумі 424 250, 99 грн.

Відповідач, заперечуючи проти позову, доводить наступне.

Стосовно окремих пунктів ОСОБА_7 перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів, здійсненої Державною екологічною інспекцією у Житомирській області в період з 11.03.2013 по 21.03.2013 ДП "Коростенський лісгосп АПК", а саме: 1-4, 5-18, 20, 19, 21-26,34 відповідач заперував, оскільки вважав, що вони прийняті не об'єктивно, безпідставно та підлягають скасуванню (а.с. 65-67).

ОСОБА_7 того, відповідач зазначає, що у відповідності з Договорами підряду про надання послуг із лісосічних робіт за №11 від 06.11.2012р., №6 від 28.05.2012р., №7 від 27.07.2012р., №8 від 27.07.2012р., №10 від 27.07.2012р., укладених з ФОП ОСОБА_7, згідно яких остання зобов'язалась надати послуги із лісосічних робіт згідно лісорубних квитків. Однак, при здійсненні перевірки інженерно-технічними працівниками лісгоспу було виявлено неналежне виконання останньою своїх договірних зобов'язань по Ушомирському лісництву та внаслідок чого пред'явлено претензію за 20/1 від 17.01.2013р. Відтак, відповідач вважає, що саме до обов'язків ФОП ОСОБА_7 входило очищення місць рубок, згідно укладених договорів.

Також, відповідач доводить, що державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища державної екологічної інспекції у Житомирській області замирювання кількості порубкових залишків не здійснювалось.

Окрім того, факти незаконних порубок булт відсутні, а дерева зрізані відповідно до лісорубних квитків, заготівля деревини на ділянках головного користування здійснювалась відповідно до вимог Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2007р. за №761.

Відповідач заперечує пошкодження дерев до ступеня неприпинення та припинення росту з підстав того, що, по-перше: останнє спричинене метеологічними та кліматичними умовами, по-друге: протягом січня 2013р. лісовою охороною Ушомирського лісництва було проведено огляд місць заготівлі деревини на лісосіках та виявлено значну кількість пошкоджених до ступеня неприпинення та припинення росту дерев, у зв'язку з чим, складено акт огляду та підготовлено первинну технічну документацію для оформлення лісорубного квитка.

В ході судового вирішення спору, відповідач 20.01.17р. подав суду заяву про застосування строків позовної давності щодо стягнення коштів в сумі 424 250, 99 грн. в порядку ст. 261 ЦК України, оскільки вважає, що правовідносини, на які посилається позивач мали місце в березні 2013р., тоді позовну заяву подано 03.11.2016р., строк позовної давності якої сплинув, тому просить суд застосувати позовну давність та відмовити у задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, всебічно, повно і об'єктивно дослідивши всі обставини справи в сукупності до ст. 43 ГПК України, господарський суд прийшов до висновку відмовити у задоволенні позову, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Лісового кодексу України усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Згідно зі ст. 4 Лісового кодексу України до лісового фонду України належать лісові ділянки, в тому числі захисні насадження лінійного типу, площею не менше 0,1 гектара.

Частиною третьої та четвертої статті 17 Лісового кодексу України, ліси надаються в постійне користування на підставі рішення органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, прийнятого в межах їх повноважень за погодженням з органами виконавчої влади з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки ОСОБА_7, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки ОСОБА_7 з питань охорони навколишнього природного середовища. Право постійного користування лісами посвідчується державним актом на право постійного користування земельною ділянкою.

За приписами статті 19 Лісового кодексу України постійні лісокористувачі зобов'язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; дотримуватися встановленого законодавством режиму використання земель.

Відповідно до ст.63 Лісового кодексу України ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Стаття 64 Лісового кодексу України встановлює, що підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов'язані, зокрема, здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Згідно зі статтею 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом -лісорубним квитком або лісовим квитком, що видається безоплатно.

Таким чином, порубка дерев визнається незаконною, якщо вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено.

Так, статтю 67 Лісового кодексу України передбачено, що у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів, зокрема, заготівля деревини (п.1 ч.1).

Згідно до ч.4 статті 70 Лісового кодексу України деревина заготовляється також під час здійснення лісогосподарських заходів, не пов'язаних з використанням лісових ресурсів (поліпшення якісного складу лісів), та під час проведення інших заходів (розчищення лісових ділянок, вкритих лісовою рослинністю, у зв'язку з будівництвом гідровузлів, трубопроводів, шляхів тощо).

Пунктом 2 Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1995р. №555, (далі - Санітарні правила) визначено, що санітарно-оздоровчі заходи є частиною комплексу профілактичних заходів, які проводяться лісокористувачами з метою збереження стійкості насаджень, запобігання розвиткові патологічних процесів у лісі, зменшення шкоди, що завдається шкідниками, хворобами, стихійними природними явищами та техногенними впливами.

До санітарно-оздоровчих заходів належать: вибіркові санітарні рубки; суцільні санітарні рубки; ліквідація захаращеності; запобігання виникненню та поширенню осередків шкідників і хвороб лісу; захист заготовленої деревини від шкідників та хвороб (пункт 4 Санітарних правил).

Санітарно-оздоровчі заходи проводяться на основі відповідних планів незалежно від віку лісонасаджень у лісах усіх груп і категорій захисності (п.5 Санітарних правил).

Відповідно до п.п.21,22,24 Правил поліпшення якісного складу лісів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2007 №724, санітарні рубки поділяються на вибіркові та суцільні. Під час проведення вибіркових санітарних рубок вилучаються сухостійні, всихаючі, дуже ослаблені дерева внаслідок пошкодження шкідниками і хворобами, стихійного лиха, антропогенного та іншого шкідливого впливу за умови, що їх вирубування не призведе до зменшення повноти (всіх ярусів) нижче ніж 0,5 у пристиглих, стиглих і перестійних деревостанах і нижче ніж 0,4 в інших деревостанах. Під час проведення суцільних санітарних рубок вирубуються одночасно всі дерева насадження або його частини на площі 0,1 гектара і більше, пошкоджені шкідниками, хворобами та внаслідок стихійного лиха і техногенних впливів до невідновної втрати цими насадженнями біологічної стійкості.

Таким чином, виходячи з системного аналізу змісту ч.ч.1,5 ст.69, ст.84 Лісового кодексу України, п.п.21,22,24 Правил поліпшення якісного складу лісів, п.п.4,14 Санітарних правил в лісах України відповідач повинен був отримати спеціальний дозвіл на проведення санітарної рубки дерев на території Ушомирського лісництва та саме він є відповідальним за ліквідацію лісосічної захаращеності (недорубів, інше).

Згідно з пунктами 1, 5 частини другої статті 105 цього Кодексу, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи: винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; винні у порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Відповідно до статті 107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені статтею 1166 Цивільного кодексу України, за якими майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної чи фізичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Для визначення підстав застосування такої міри відповідальності як відшкодування заподіяної шкоди суду необхідно з'ясувати наявність всіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки, розміру збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою відповідача і збитками, вину відповідача. При цьому на позивача покладено обов'язок доведення факту протиправності поведінки відповідача, розміру завданих збитків та прямого причинного зв'язку між порушенням зобов'язання та шкодою.

Отже, при вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства слід виходити з того, що обов'язки із забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які повинні нести відповідальність за невиконання або неналежне виконання згаданих обов'язків, зокрема, за незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок та пошкодження дерев.

Протиправна бездіяльності таких осіб полягає у незабезпеченні працівниками постійних лісокористувачів охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбувається вирубування дерев (пошкодження дерев) невстановленими особами. Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, у Постанові Вищого господарського суду України від 29.07.2015 у справі № 927/850/14, від 30.07.2015 у справі № 927/56/15, від 08.10.2015 у справі № 912/1676/14 та від 28.10.2015 у справі № 909/132/15.

Разом з цим, як свідчать матеріали справи, відповідач заявив про застосування строків позовної давності до вимоги про стягнення збитків в сумі 424250,99грн.

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 13.04.2011 № 454/2011, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція України) входить до системи органів виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Пунктом 6 згаданого Положення Держекоінспекція України для виконання покладених на неї завдань надано право проводити перевірки з питань, що належать до її компетенції, видавати за їх результатами обов'язкові для виконання приписи, розпорядження.

Процедура проведення перевірок з питань здійснення державного контролю у сфері охорони навколишнього природного середовища та оформлення їх результатів визначена Порядком організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженим наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.09.2008 №464 (далі за текстом - Порядок № 464).

Пунктом 2.1 Порядку № 464 встановлено, що періодичність здійснення перевірок визначається відповідно до Критеріїв розподілу суб'єктів господарювання за ступенем ризику їх господарської діяльності для навколишнього природного середовища та періодичність здійснення заходів державного нагляду (контролю), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 19.03.2008 №212, із урахуванням екологічної ситуації в районі розташування об'єкта перевірки, ступеня і характеру його впливу на навколишнє природне середовище, а саме: планові заходи державного нагляду (контролю) за діяльністю суб'єктів господарювання проводяться: з високим ступенем ризику - не частіше одного разу на рік, із середнім ступенем ризику - не частіше одного разу на два роки, з незначним ступенем ризику - не частіше одного разу на три роки.

Враховуючи пункти 2 - 4 Критеріїв розподілу суб'єктів господарювання за ступенем ризику їх господарської діяльності для навколишнього природного середовища, відповідача доцільно віднести до суб'єкту господарювання із незначним ступенем ризику. Перевірка такого суб'єкта господарювання має здійснюватися не частіше 1 разу на три роки.

Відповідно до статті 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

За загальним правилом, встановленим частиною 1 статті 261 Цивільного кодексу України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться у статтях 252 - 255 Цивільного кодексу України.

Загальна позовна давність статтею 257 Цивільного кодексу України встановлюється тривалістю у три роки.

Частиною 5 ст. 261 Цивільного кодексу України встановлено, що за зобов'язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 267 Цивільного кодексу України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», яка набрала чинності для України 11 вересня 1997 року, передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Термін позовної давності, що є звичайним явищем у національних законодавствах держав - учасниць Конвенції, виконує кілька завдань, в тому числі забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів, які можуть трапитися у разі прийняття судом рішення на підставі доказів, що стали неповними через сплив часу; боржник має певні матеріально-правові права, які безпосередньо пов`язані з позовною давністю; будь-який суд національної юрисдикції, вирішуючи питання про пропуск кредитором позовної давності, фактично вирішує питання не тільки про право кредитора на звернення до суду за захистом свого порушеного права, але й про право боржника бути звільненим від переслідування або притягнення до суду (рішення від 20.09.2011 у справі Відкрите акціонерне товариство "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії; рішення від 22.10.1996 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства).

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду України від 18.11.2015 № 917/2579/14, перебіг строку позовної давності про стягнення збитків за позовами Державної екологічної інспекції України, обчислюється з дати фіксації порушення, а не з дати закінчення строку на добровільну сплату збитків за його вчинення згідно пред'явленої претензії.

Таким чином, встановивши у період з 11-21.03.2013року порушення природоохоронного законодавства Дочірнім підприємством "Коростенський лісгосп АПК", у Держінспекції виникло право на стягнення збитків. Однак станом на дату звернення з цим позовом до суду - 03.11.2016року строк позовної давності у три роки за правилом ч.1 ст. 261 ЦК України сплинув, в тому числі, і строк за правилом ч.5 цієї статті, з яким позивач пов'язує початок перебігу позовної давності відповідно до пред'явленої, однак незадоволеної претензії.

Щодо розподілу судового збору.

У зв'язку з відмовою у позові, судовий збір покладається на позивача.

Керуючись ст.ст. 49, 82-85 ГПК України, господарський суд,-

ВИРІШИВ:

У позові відмовити.

Апеляційна скарга подається на рішення місцевого господарського суду протягом десяти днів з дня підписання рішення, оформленого відповідно до статті 84 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 29.05.17р.

Суддя Машевська О.П.

Віддрукувати:

1 - в справу

2- позивачу (простою)

3 - відповідачу (простою)

4 - третій особі ОСОБА_4 сільській раду ( 11571, Житомирська область, Коростенський район, село Ушомир, вул. Березюка, буд. 15) (рек. з пов.)

5- третій особі Веселівській сільській раді (11572, Житомирська область, Коростенський район, село Веселівка, вулиця Л. Українки, буд. 12А) ( рек. з пов.)