РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.05.2017Справа №910/2800/16

Господарський суд міста Києва в складі:

головуючого судді Привалова А.І.

при секретарі Островській О.С.

розглянувши справу № 910/2800/16

За позовом приватного товариства "Столичний Сервіс";

до 1) комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу

Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

2) Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу

Київської міської ради

про витребування майна з чужого незаконного володіння та стягнення збитків

у сумі 8000,00 грн.

Представники сторін:

від позивача: Яровенко А.М., довіреність б/н від 05.10.2016р.;

від відповідача-1: Куценко О.В., довіреність № 043-11 від 06.01.2017р.;

від відповідача-2: не з'явився.

обставини справи:

Приватне підприємство «Столичний Сервіс» (надалі - позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до комунального підприємства «Київблагоустрій» (надалі - відповідач-1) виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (надалі - відповідач-2) про витребування майна з чужого незаконного володіння та стягнення 8000,00 грн. збитків.

Позов обґрунтовано відсутністю законних підстав перебування спірного майна у володінні КП "Київблагоустрій", оскільки дії відповідачів з демонтажу спірного майна здійснено з порушенням вимог законодавства, якими завдано майнову шкоду позивачу, що складається з оплати вартості ліцензії, пайової участі та недоотриманого прибутку.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.05.2016р. у справі № 910/2800/16 в позові відмовлено.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 01.12.2016 року зазначене рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постановою Вищого господарського суду України від 22.02.2017р. касаційну скаргу приватного підприємства «Столичний Сервіс» задоволено частково; постанову Київського апеляційного господарського суду від 01.12.2016р. та рішення Господарського суду міста Києва від 16.05.2016р. скасовано і справу №910/2800/16 передано на новий розгляд до суду першої інстанції в іншому складі.

Згідно з розпорядженням Керівника апарату суду від 02.03.2017р., призначено повторний автоматичний розподіл справи, за результатами якого справу № 910/2800/16 передано на розгляд судді Привалову А.І.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.03.2017р. справу № 910/2800/16 прийнято до провадження та призначено до розгляду в судовому засіданні на 30.03.2017р.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.03.2017р. розгляд справи №910/2800/16 відкладено на 20.04.2017р.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.04.2017р. розгляд справи відкладено на 18.05.2017р.

18.05.2017р. через відділ діловодства суду від представника позивача отримано письмові пояснення, в якій позивач зазначає, що в позовній заяві просить стягнути 8000,00 грн. саме zr збитки, що складаються з упущеної вигоди у вигляді неотриманого прибутку, витрат на придбання ліцензії на торгівлю алкогольними напоями та суми пайового внеску за договором пайової участі.

Присутній в судовому засіданні 18.05.2017р. представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача-1 проти позову заперечив з підстав, наведених у поясненнях, поданих через відділ діловодства суду 29.03.2017р.

У судове засідання представник відповідача-2 у судове засідання не з'явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, витребувані судом докази не надав. Відповідач-2 належним чином повідомлений про розгляд справи.

Оскільки про поважні причини неявки в судове засідання представника відповідача-2 суд не повідомлений; клопотань про відкладення розгляду справи від відповідача-2 не надходило, тому суд вважає, що, у відповідності до ст. 75 Господарського процесуального кодексу України, справа може бути розглянута за наявними в ній матеріалами, без участі представника відповідача-2, яких достатньо для винесення рішення по суті.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 82 Господарського процесуального кодексу України, рішення прийнято господарським судом за результатами оцінки доказів, поданих позивачем і відповідачем-1, у нарадчій кімнаті.

Згідно ст. 85 Господарського процесуального кодексу України, в засіданні суду була оголошена вступна та резолютивна частини рішення.

Розглянувши подані позивачем і відповідачем-1 документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

На виконання договору № 30/06-06 від 30.06.2006р. СПД ОСОБА_3 був виготовлений торговий павільйон розміром 6700/3000 та прийнятий замовником за актом приймання здачі робіт 04.08.2006р. Вартість павільйону була сплачена у повному розмірі - 30300,00 грн., що підтверджується квитанціями до прибуткового касового ордера № 169 на суму 15000,00 грн., № 179 на суму 15300,00 грн.

Згідно договору купівлі-продажу торгівельного павільйону № 1 від 04.08.2006, фізична особа-підприємець ОСОБА_3 продав торгівельний павільйон (належний продавцю на підставі договору № 30/06-06 від 30.06.2006р.) ПП "Столичний Сервіс". Розрахунок за вказаний товар був здійснений до підписання договору у розмірі 30300,00 грн.

Згідно листа від 24.04.2006р. № 630 "Про погодження надання висновку щодо можливості передачі в оренду земельної ділянки для встановлення кіоску по продажу продовольчих товарів за адресою: АДРЕСА_1" остаточне рішення щодо розміщення торгівельної точки буде прийнято після розробки та погодження проектної документації у встановленому порядку, в тому числі з санепідемслужбою. Листом від 10.07.2006р. № 14/787 Подільським районним управлінням ГУ МНС України у м. Києві погоджено отримання дозволів на розміщення об'єкту торгівлі фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3

Позивач надав до матеріалів справи лист Головного управління містобудування та архітектури від 17.08.2011р. № 1808/0/222-11, в якому зазначено про можливість розміщення тимчасової споруди за адресою: АДРЕСА_1, та про необхідність розробити паспорт прив'язки тимчасової споруди встановленого зразка та подати його до головного управління, а також привести фасад ТС до зовнішнього вигляду, визначеного у паспорті прив'язки. Долучено фото тимчасової споруди та прив'язка до місцевості.

Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 погоджено режим роботи павільйону "Продукти" з 8:00 до 22:00, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1.

Згідно довідки серія ГС№1411 від 24.04.2013р. про функціональне призначення тимчасової споруди, що є додатком до договору про сплату пайової участі від 05.04.2013р. № 50555-61-01/1411, виданої ПП "Столичний Сервіс". Відомості щодо тимчасової споруди: функціональне призначення продаж інших продовольчих товарів з тютюновими виробами, пивом, місце розташування: АДРЕСА_1, площа 20,0 кв.м., режим роботи з 08-00 до 20-00.

До матеріалів справи надано ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями серія НОМЕР_1 від 24.07.2015р., видану фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 зі строком дії з 01.07.2015р. до 30.06.2016р. На ліцензії містяться відмітки про поточне внесення сплати за ліцензію: за період з 01.07.2015р. по 31.12.2015р. на суму 4000,00 грн.

Між ПП "Столичний Сервіс" (сторона 1) та Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (сторона 2) укладено договір № 02332-15/3 щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою від 18.08.2015р. відповідно до якого, сторона 1 зобов'язується оплатити пайову участь в утриманні об'єкта благоустрою (місце розташування: АДРЕСА_1) на території якого розташована тимчасова споруда (павільйон, площею 20 кв.м), функціональне призначення якого продаж тютюнових та алкогольних виробів, власником якої є сторона 1. Сторони погодились, що замовник сплачує пайову участь в утриманні об'єкта благоустрою у розмірі 3858,00 грн. за три місяці (п. 1.1, 1.2 договору).

Згідно квитанції № ПН636 від 10.09.2015р. позивачем був сплачений пайовий внесок за договором у розмірі 3858,00 грн.

Цей договір набирає чинності з дати його укладання та діє до 17.11.2015р. Чинність договору припиняється у разі: невиконання сторонами умов цього договору; за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом; за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом; в інших випадках, передбачених законодавством України; відповідно до положень, визначених у рішенні Київської міської ради. (п. 6.1, 7.2 договору).

Додатком до вказаного договору пайової участі є інформаційний талон серія НОМЕР_2 дійсний до 17.11.2015р.

Відповідно до ч. 4 ст. 15, 21, 36 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" від 06.09.2005 N 2807-IV, власник тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення, розташованої на території об'єкта благоустрою державної та комунальної власності, зобов'язаний забезпечити належне утримання прилеглої до тимчасової споруди території або може брати пайову участь в утриманні цього об'єкта благоустрою на умовах договору, укладеного із підприємством або балансоутримувачем. Типовий договір щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства. Розміщення малих архітектурних форм здійснюється відповідно до цього Закону за рішенням власника об'єкта благоустрою з дотриманням вимог законодавства, державних стандартів, норм і правил. Фінансування заходів з благоустрою населених пунктів, утримання та ремонт об'єктів благоустрою здійснюється за рахунок коштів їх власників або користувачів, якщо це передбачено умовами відповідних договорів, а також за рахунок пайових внесків власників тимчасових споруд, розміщених на території об'єкта благоустрою, інших передбачених законом джерел фінансування.

Відповідно до п. 2.3, 2.4 Рішення Київської міської ради від 24 лютого 2011 року N 56/5443 " Про затвердження Порядку визначення обсягів пайової участі (внеску) власників тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, власників (користувачів) майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства в утриманні об'єктів благоустрою м. Києва та внесення змін до деяких рішень Київської міської ради" зі змінами та доповненнями, (далі - Рішення № 56/5443) у разі встановлення (розміщення) ТС на об'єктах благоустрою, розташованих на земельних ділянках комунальної власності територіальної громади міста Києва, власник ТС укладає договір щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою. Пайову участь (внесок) в утриманні об'єктів благоустрою сплачують суб'єкти господарювання, які є власниками ТС, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, власниками (користувачами) майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства.

Згідно п. 1.2 Рішення № 56/5443 пайова участь (внесок) власників ТС, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, власників (користувачів) майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства в утриманні об'єктів благоустрою міста Києва (далі - Пайова участь (внесок) в утриманні об'єктів благоустрою) - внесок на фінансування заходів з благоустрою міста Києва (утримання, ремонт та будівництво об'єктів благоустрою), який сплачують до бюджету міста Києва власники ТС, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, власники (користувачі) майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства у грошовому виразі (гривнях) без ПДВ. Інформаційний талон - документ, що підтверджує факт сплати пайової участі, який виготовляється на бланку, що має елементи захисту та містить: серію, номер, дату видачі, термін дії, повне найменування та місцезнаходження юридичної особи або П. І. Б. та місце проживання фізичної особи - підприємця, тип об'єкта, функціональне призначення об'єкта, місце розташування об'єкта, площу об'єкта, спеціальний код, режим роботи, інформацію про паспорт прив'язки ТС (у разі оформлення) тощо.

Відповідно до п. 2.10 Рішення № 56/5443 після зарахування на рахунок Державної казначейської служби України 100 % відповідної суми пайової участі за договором щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою Департамент протягом одного робочого дня оформлює інформаційний талон у вигляді додатка до договору щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою та передає його до відділу (центру) надання адміністративних послуг апарату відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Відділ (центр) надання адміністративних послуг апарату відповідної районної в місті Києві державної адміністрації передає суб'єкту господарювання інформаційний талон разом з примірником підписаного у встановленому порядку сторонами договору щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою.

Інформаційний талон про сплату пайової участі має бути розміщений на вітрині фронтальної частини ТС або на лобовому склі (фасаді) засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі чи на вході до закладу ресторанного господарства з забезпеченням зчитування спеціального коду інформаційного талона про сплату пайової участі.

Судом встановлено факт підписання між позивачем та відповідачем 2 договору пайової участі, сплати позивачем пайового внеску та надання позивачу інформаційного талону.

22.10.2015 року представниками КП "Київблагоустрій" було проведено перевірку правомірності встановлення (розміщення) малої архітектурної форми (тимчасової споруди) по АДРЕСА_1, та було встановлено порушення п. 15.3.5. Правил благоустрою міста Києва, про що складено припис №1513834.

Протоколом № 26 від 22.10.2015р. засідання Комісії з питань розміщення тимчасових споруд торгівельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, засобів пересувної дрібнороздрібної торгівельної мережі, майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства встановлено, що враховуючи інформацію КП "Київблагоустрій", оформлено рішення щодо анулювання договору пайової участі та інформаційного талону за № 02332-14, в зв'язку провадження ПП "Столичний Сервіс" продажу алкогольних виробів після 23:00 у тимчасовій споруді на АДРЕСА_1

За твердженням відповідача - Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), листом від 23.10.2015р. №14559/0/16-2/27-15 позивача повідомлено про припинення дії договору № 02332-15/2 пайової участі.

23.10.2015р. Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища видано доручення КП "Київблагоустрій" про вжиття заходів шляхом демонтажу самовільно встановлених елементів благоустрою, в разі відсутності проектно-дозвільної документації на розміщення павільйону по АДРЕСА_1

23.10.2015р. співробітниками КП "Київблагоустрій" виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було проведено демонтаж малої архітектурної (тимчасової споруди) за адресою: АДРЕСА_1, і транспортовано на майданчик тимчасового складу та зберігання безхазяйного майна, про що складено акт проведення демонтажу.

Листом від 26.10.2015р. № 055-9416 КП "Київблагоустрій" повідомлено про прийняття рішення, яким припинено договір пайової участі № 02332-15/3.

Предметом даного спору є вимога позивача, як власника майна, до особи, яка незаконно заволоділа його майном про витребування цього майна з чужого незаконного володіння, у зв'язку із здійсненням демонтажу спірного майна з порушенням вимог законодавства, а також вимога про стягнення матеріальної шкоди і упущеної вигоди в сумі 8000,00 грн.

Так, позивач просить витребувати у Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) малу архітектурну форму, яка належить Приватному підприємству "Столичний Сервіс" та яку демонтовано 23.10.2015 року за адресою АДРЕСА_1 та передати Приватному підприємству "Столичний Сервіс".

Згідно п. 2.19 Рішення № 56/5443 контроль за дотриманням законодавства України щодо утримання об'єктів благоустрою, на яких розміщені ТС, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства здійснюється Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та відповідною районною в місті Києві державною адміністрацією.

Провідним інспектором Дубовик О.О. було винесено припис № 1513834 від 22.10.2015р., яким встановлено порушення позивачем п.15.3.5 Правил благоустрою по АДРЕСА_1, зобов'язано надати проектно-дозвільну документацію на розміщення тимчасової споруди, в разі невиконання, попереджено про вжиття заходів згідно чинного законодавства. У разі відсутності проектно-дозвільної документації зобов'язано самостійно демонтувати тимчасову споруду та відновити благоустрій. Як зазначено в приписі відповідальний позивача відмовився від підпису щодо отримання припису.

Дорученням № 396/10-15 від 23.10.2015р. Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) доручено КП "Київблагоустрій" вжити заходи шляхом демонтажу самовільно встановлених елементів благоустрою, в разі відсутності проектно-дозвільної документації на розміщення павільйону по АДРЕСА_1

23.10.2015 згідно акту проведення демонтажу КП "Київблагоустрій" на підставі припису № 1513834 від 22.10.2015, доручення ДМБЗПС №336/10-15 було проведено демонтаж павільйону по АДРЕСА_1 Акт підписаний начальником відділу та виконробом. Згідно опису майна до акту демонтажу, павільйон ПП "Столичний Сервіс", що знаходився по АДРЕСА_1 був переданий на майданчик тимчасового складування та зберігання безхазяйного майна КП "Київблагоустрій".

Спеціальним законом, який визначає правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів і спрямований на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини є Закон України «Про благоустрій населених пунктів».

У відповідності до ст. 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» заходи з благоустрою населених пунктів - роботи щодо відновлення, належного утримання та раціонального використання територій, охорони та організації упорядкування об'єктів благоустрою з урахуванням особливостей їх використання.

Згідно зі ст. 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить, зокрема, затвердження правил благоустрою територій населених пунктів.

Згідно зі статтею 21 вказаного Закону розміщення малих архітектурних форм здійснюється відповідно до цього Закону за рішенням власника об'єкта благоустрою з дотриманням вимог законодавства, державних стандартів, норм і правил.

Згідно ст. 34 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», правила благоустрою території населеного пункту - нормативно-правовий акт, яким установлюються вимоги щодо благоустрою території населеного пункту. Правила розробляються на підставі типових правил благоустрою території населеного пункту для всіх сіл, селищ, міст і затверджуються відповідними органами місцевого самоврядування. Правила включають, зокрема, порядок здійснення благоустрою та утримання територій об'єктів благоустрою; порядок розміщення малих архітектурних форм; порядок здійснення самоврядного контролю у сфері благоустрою населених пунктів.

25.12.2008р. Київською міською радою було прийнято рішення №1051/1051, «Про Правила благоустрою міста Києва», яким затверджено Правила благоустрою міста Києва. Цим рішенням Київрада надала повноваження Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) щодо виконання функцій Інспекції з благоустрою міста Києва.

Згідно з п.п. 19.1.1. п. 19.1. Правил благоустрою міста Києва контроль за станом благоустрою міста, а також контроль за дотриманням та здійсненням заходів, спрямованих на виконання вимог Закону України "Про благоустрій населених пунктів", цих Правил здійснюється Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який виконує функції інспекції з питань благоустрою в м. Києві, та управліннями (відділами) контролю за благоустроєм виконавчих органів районних у м. Києві рад (районних у м. Києві державних адміністрацій), а також Головним управлінням МВС України в м. Києві, іншими структурними підрозділами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в межах наданих повноважень, комунальними підприємствами, установами та організаціями, які несуть відповідальність за належне утримання об'єктів благоустрою.

В підпункті 19.2.1. п. 19.2. Правил благоустрою міста Києва вказано, що уповноважені працівники Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) мають право залучати спеціалістів структурних підрозділів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), комунальних підприємств, установ та організацій, об'єднань громадян (за погодженням з їхніми керівниками) для розгляду питань у сфері благоустрою території міста, вносити приписи з вимогою усунення порушень Закону України "Про благоустрій населених пунктів" і цих Правил, складати протоколи про адміністративні правопорушення за статтею 152 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Уповноважені працівники районних управлінь (відділів) контролю за благоустроєм виконавчих органів районних у м. Києві рад (районних у м. Києві державних адміністрацій) мають право вносити приписи з вимогою усунення порушень Закону України "Про благоустрій населених пунктів" і цих Правил, складати протоколи про адміністративні правопорушення за статтею 152 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Так, провідним інспектором відповідача був винесений припис № 1513834 від 22.10.2015р.

Згідно з підпунктом 20.2.1. п. 20.1. Правил благоустрою міста Києва, якщо під час перевірки виявлені причини та умови, які можуть спричинити порушення благоустрою, посадова особа контролюючого органу зобов'язана скласти та видати офіційний документ - припис, який є обов'язковим для виконання в термін до трьох діб особами, які є відповідальними за утримання об'єктів благоустрою.

Відповідно до підпункту 20.2.11. п. 20.2. Правил благоустрою міста Києва у разі виявлення уповноваженими особами Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), структурних підрозділів з питань контролю за благоустроєм районних в місті Києві державних адміністрацій, КП "Київблагоустрій" самовільно розміщених (встановлених) малих архітектурних форм, тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, в т. ч. тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, паспорти прив'язки яких анульовані або строк дії яких закінчився, самовільно розміщених (встановлених) об'єктів сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі (на розміщення яких відсутні оформлені в установленому порядку документи), елементів об'єктів благоустрою, їх власникам (користувачам або особам, які здійснили розміщення (встановлення)), вноситься припис з вимогою усунення порушень шляхом проведення демонтажу малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, демонтажу (переміщення) об'єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, елементу об'єкта благоустрою, із зазначенням строку демонтажу (переміщення) відповідно до підпункту 13.3.1 пункту 13.3 розділу XIII цих Правил.

В підпункті 13.3.1. п. 13.3. Правил благоустрою міста Києва зазначено, що у разі виявлення самовільно розміщених (встановлених) малих архітектурних форм, тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, в т. ч. тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, паспорти прив'язки яких анульовані або строк дії яких закінчився, самовільно розміщених (встановлених) засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі (автомагазини, автокафе, автокав'ярні, авторозвозки, автоцистерни, лавки-автопричепи, візки, спеціальне технологічне обладнання (низькотемпературні лотки-прилавки) тощо) (далі - засоби пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі), об'єктів сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі (на розміщення яких відсутні оформлені в установленому порядку документи) уповноважені особи Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), структурних підрозділів з питань контролю за благоустроєм районних в місті Києві державних адміністрацій, комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київблагоустрій" (далі - КП "Київблагоустрій) вносять припис його власнику (користувачу або особі, яка здійснила розміщення (встановлення)) з вимогою усунення порушень шляхом проведення демонтажу малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, демонтажу (переміщення) засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, об'єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі із зазначенням строку демонтажу (переміщення) відповідно до абзаців другого і третього цього підпункту. Протягом зазначеного у приписі строку власник (користувач або особа, яка здійснила розміщення (встановлення)) зобов'язаний за власний рахунок здійснити демонтаж самовільно розміщеної (встановленої) малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, об'єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, демонтаж (переміщення) засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі та провести відновлення порушеного благоустрою на місці їх розміщення (встановлення).

Згідно з підпунктом 13.3.3. п. 13.3. Правил благоустрою міста Києва рішення про демонтаж самовільно розміщеної (встановленої) малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, об'єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі приймається Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), районними в місті Києві державними адміністраціями, Департаментом промисловості та розвитку підприємництва (щодо об'єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі).

Отже доручення видане Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) 23.10.2015 за № 396/10-15 є формою заходів впливу щодо впорядкування об'єктів благоустрою міста.

Відповідно до Положення про Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням Київської міської ради від 27.01.2011р. №94, зі змінами відповідно до розпорядження Київської міської державної адміністрації від 12.12.2012р. №1205, до повноважень Департаменту належить, зокрема, здійснення контрою за станом благоустрою міста, а також контролю за дотриманням та здійсненням заходів, спрямованих на виконання Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та Правил благоустрою міста Києва.

Відповідно до покладених на нього завдань Департамент вживає заходів щодо впорядкування об'єктів благоустрою міста від безхазяйного майна, самовільно розміщених об'єктів та споруд, покинутих будівельних матеріалів і конструкцій, транспортних засобів, механізмів тощо; виявляє тимчасові споруди, що розміщені без відповідної документації, та застосовує заходи впливу до власників відповідно до законодавства України та Правил благоустрою міста Києва.

В пункті 5.10. Положення визначено, що Департамент відповідно до покладених на нього завдань здійснює у встановленому порядку демонтаж та очищення території міста від безхазяйного майна, самовільно розміщених тимчасових споруд та елементів благоустрою, рекламних носіїв, покинутих будівельних матеріалів і конструкцій, транспортних засобів тощо.

За п. 6 Положення Департамент має право, в тому числі, здійснювати у встановленому порядку демонтаж та очищення території міста від безхазяйного майна, самовільно розміщених тимчасових споруд та елементів благоустрою рекламних носіїв, покинутих будівельних матеріалів і конструкцій, транспортних засобів тощо; надавати відповідні доручення профільним структурним підрозділам, зокрема, підпорядкованим комунальним підприємствам та контролювати їх виконання.

У відповідності до підпункту 13.3.5. п. 13.3. Правил благоустрою демонтовані малі архітектурні форми, тимчасові споруди торговельно-підприємницької діяльності, об'єкти сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі повертаються власнику (користувачу) на підставі акта приймання-передачі після відновлення благоустрою на місці їх самовільного розміщення (встановлення) та відшкодування витрат з їх демонтажу, перевезення, розвантаження та зберігання в установленому порядку.

З матеріалів справи вбачається, що 30.11.2015р. позивач звернувся до КП "Київблагоустрій" із заявою про повернення МАФу, демонтованого 23.10.2015р.

Правом власності у розумінні ст. 316 Цивільного кодексу України є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно зі ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном; ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ (рішення ЄСПЛ у справах "Спорронґ і Льоннрот проти Швеції" від 23 вересня 1982 року, "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21 лютого 1986 року, "Щокін проти України" від 14 жовтня 2010 року, "Сєрков проти України" від 7 липня 2011 року, "Колишній король Греції та інші проти Греції" від 23 листопада 2000 року, "Булвес" АД проти Болгарії" від 22 січня 2009 року, "Трегубенко проти України" від 2 листопада 2004 року, "East/West Alliance Limited" проти України" від 23 січня 2014 року) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. ЄСПЛ констатує порушення статті 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

Нормами цивільного законодавства передбачені засади захисту права власності.

Відповідно до ст. ст. 391, 387 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном та витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

З аналізу норм Правил благоустрою міста Києва, судом встановлено відсутність підстав, за яких у відповідача-1 виникло право зберігати демонтовану тимчасову споруду, яка належить позивачеві на праві власності, та утримувати таке майно, відтак, дії відповідача-1 з утримання цього майна є втручанням у право позивача на мирне володіння своїм майном, яке йому гарантоване ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

Отже, відповідач-1 утримує спірне майно без відповідної правової підстави, натомість суд зазначає, що правомірність або неправомірність демонтажу тимчасової споруди не змінює того, що власником цієї споруди є позивач, якому належать право володіти, користуватися та розпоряджатися цим майном.

Водночас, Правилами благоустрою міста Києва не передбачено право відповідача у випадку демонтажу малої архітектурної форми (тимчасової споруди), яка є власністю іншої особи, і яка звернулася з вимогою про повернення такого майна, утримувати таку споруду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що дії відповідача-1 з утримання спірного майна суперечать вимогам ст. 316 ЦК України, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, та при цьому суд вважає за доцільне зауважити, що у випадку не відшкодування позивачем витрат, пов'язаних з демонтажем конструкції, відповідач-1 не позбавлений права звернутися з відповідними вимогами до суду.

Позивач також просить стягнути солідарно з Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради збитки у розмірі 8000,00 грн.

До матеріалів справи надано ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями серія НОМЕР_1 від 24.07.2015р., видану фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 зі строком дії з 01.07.2015р. до 30.06.2016р. На ліцензії містяться відмітки про поточне внесення сплати за ліцензію: за період з 01.07.2015р. по 31.12.2015р. на суму 4000,00 грн. Згідно квитанції № ПН636 від 10.09.2015р. позивачем був сплачений пайовий внесок за договором у розмірі 3858,00 грн. Також позивач подав довідку про недоотриманий прибуток у розмірі 400,00 грн. від 06.11.2015р.

Позивач визначає свої збитки як упущену вигоду, у вигляді неотриманого від підприємницької діяльності прибутку, витрат на придбання ліцензії на торгівлю алкогольними напоями та суми пайового внеску за договором пайової участі. Проте, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Статтею 22 Цивільного кодексу України визначено, що збитками є:

втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Так, важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою і збитками є обов'язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов'язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв'язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв'язку.

Відсутність хоча б одного із вище перелічених елементів, утворюючих склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

При обчисленні розміру упущеної вигоди (неодержаного прибутку) має значення достовірність (реальність) тих доходів, які потерпіла особа передбачала отримати за звичайних умов цивільного обороту. Обов'язок з доведення розміру тих доходів, яких особа отримала б у випадку непосягання на її право, покладається на потерпілого.

Неодержаний прибуток - це рахункова величина втрати очікуваного приросту в майні, що базується на документах, які беззастережно підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб'єктом господарювання грошових сум (чи інших цінностей), якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив би правопорушення, тобто якщо ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б отримані у випадку неналежного виконання боржником своїх зобов'язань.

При цьому, в оглядовому листі Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування господарськими судами законодавства у справах, в яких заявлено вимоги про відшкодування збитків" № 01-06/20/2014 від 14.01.2014 року визначено, що пред'явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов'язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані в разі виконання боржником своїх зобов'язань. Позивач повинен довести також, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток.

До свого розрахунку упущеної вигоди позивач не надав жодних доказів на підтвердження реального розміру неотриманого прибутку.

Також, свої позовні вимоги позивач обґрунтовує незаконністю дій відповідачів.

Суд вважає необґрунтованою вимогу про стягнення суми пайового внеску, оскільки договір пайової участі та інформаційного талону за № 02332-14 анульовано, тобто дія зазначеного договору припинена, а відповідно до п. 2.12. Рішення №56/5443, кошти, сплачені суб'єктом господарювання відповідно до умов цього договору, не повертаються.

Вимога про стягнення витрат на придбання ліцензії на торгівлю алкогольними напоями також не підлягає задоволенню, оскільки позивач певний період часу здійснював підприємницьку діяльність у відповідному напрямку торгівлі з використанням такої ліцензії.

Таким чином, позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження факту заподіяння йому збитків неправомірними діями відповідачів та не надано доказів причинно-наслідкового зв'язку між діями відповідачів та визначеним позивачем розміру збитків.

Відповідно до ст. 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідач-1 доказів на спростування обставин, повідомлених позивачем, не надав.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

Витрати по сплаті судового збору, відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, підлягають стягненню з відповідача-1, пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В :

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Витребувати у комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (03057, м. Київ, вул. Дегтярівська, 31, корп. 2; ) малу архітектурну форму (тимчасову споруду), яка належить приватному підприємству "Столичний Сервіс" та яку було демонтовано 23.10.2015р. за адресою АДРЕСА_1, та передати приватному підприємству "Столичний Сервіс" (04071, м. Київ, вул. Костянтинівська, 16; ). Видати наказ.

3. Стягнути з комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (03057, м. Київ, вул. Дегтярівська, 31, корп. 2; ) на користь приватного підприємства "Столичний Сервіс" (04071, м. Київ, вул. Костянтинівська, 16; ) витрати по сплаті судового збору в сумі 1378 грн. Видати наказ.

4. В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його прийняття, оформленого відповідно до вимог ст. 84 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено: 23.05.2017р.

Суддя А.І. Привалов