КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" травня 2017 р. Справа№ 910/11101/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Суліма В.В.

суддів: Коротун О.М.

Майданевича А.Г.

за участю представників сторін:

від позивача: Цімейко Б.А. - керівник;

від відповідача: Савчук Л.А. - представник за дов. № 91/2017/02/09-3 від 09.02.2017 року,

розглянувши матеріали апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

на рішення Господарського суду міста Києва від 28.09.2016 року

у справі № 910/11101/16 (суддя: Андреїшина І.О.)

за позовом Приватної науково-виробничої фірми "СКАЛА"

до Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

про визнання неправомірним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

Приватна науково-виробнича фірма "СКАЛА" (далі - позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Київенерго" (далі - відповідач ) про скасування рішення комісії з розгляду актів порушення Публічного акціонерного товариства "Київенерго", оформлене протоколом засідання комісії від 11.05.2016 року № 1095 по розгляду акта про порушення від 06.08.2015 року № 38137.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що відповідач протиправно та незаконно донарахував позивачеві до сплати неспожиту та непоставлену позивачем Активну електричну енергію в сумі 47766,43 грн, при цьому рішення прийняв на підставі підробленого акту про не допуск до проведення позапланової перевірки.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 28.09.2016 року позов задоволено повністю. Визнано неправомірним та скасовано рішення комісії з розгляду актів порушення Публічного акціонерного товариства "Київенерго", оформлене протоколом засідання комісії від 11.05.2016 року № 1095 по розгляду акта про порушення від 06.08.2015 року № 38137.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції від 28.09.2016 року, відповідач звернувся до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 28.09.2016 року по справі № 910/11101/16 скасувати та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Апеляційна скарга мотивована тим, що Господарський суд міста Києва неповно з'ясував обставини справи, визнав обставини встановленими, які є недоведеними і мають значення для справи, неправильно застосував норми матеріального та процесуального права, судом першої інстанції не було застосовано до спірних правовідносин ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, зокрема щодо рішення Господарського суду міста Києва від 15.09.2016 року у справі №910/10966/16.

Крім того, скаржник вказав, що позивачем невірно обраний спосіб захисту.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 14.11.2016 року у справі № 910/11101/16 апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства "Київенерго" прийнята до провадження.

Розгляд справи здійснювався різними колегіями суддів та неодноразово відкладався на підставі ст. 77 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи, Київський апеляційний господарський суд вважає, що рішення Господарського суду міста Києва від 28.09.2016 року підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства "Київенерго" - без задоволення, з наступних підстав.

Згідно ст. 99 Господарського процесуального кодексу України апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами наданими суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 101 Господарського процесуального кодексу України у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу, також апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення господарського суду у повному обсязі.

Між Приватною науково-виробничою фірмою "Скала" (споживач) та Публічним акціонерним товариством "Київенерго" (правонаступником якої є Публічне акціонерне товариство "Київенерго", як енергопостачальна організація), було укладено договір про постачання електричної енергії від 30.10.2003 року № 3510618 (далі - договір) відповідно до умов якого відповідач зобов'язується постачати електричну енергію відповідно до умов цього договору, а позивач зобов'язується своєчасно здійснювати оплату електричної енергії за тарифами, що регулюються згідно з умовами, визначеними у ліцензії на постачання електричної енергії та в разі зміни публікуються в пресі, виконує інші умови, визначені договором та додатками до нього, які є його невід'ємною частиною.

Згідно п. 4.1. договору, позивач своєчасно та в повному обсязі зобов'язується здійснювати розрахунки за електричну енергію відповідно до встановлених договором умов та термін оплати, а також вносити інші платежі за виконання відповідачем робіт та надання послуг, пов'язаних з електропостачанням, вартість яких не входить до складу тарифу.

Відповідно до п. 6.1. договору, відповідач має право, попередивши споживача письмово або телефонограмою не пізніше, ніж за 2 доби припинити повністю або частково подачу йому електроенергії у разі: п. 6.1.5. договору, недопущення посадових осіб державних органів, на яких покладені відповідні обов'язки, згідно з чинним законодавством, до електроустановок позивача або розрахункових приладів обліку електроенергії.

Позивач зазначив, що на його адресу 13.06.2016 року надійшов рекомендований лист відповідача від 03.06.2016 року №34КД/412/2941/63, у якому було попередження про припинення електропостачання №3150618/06, підписане факсиміле начальником центру розрахунків відповідача М.В. Вєліковим.

Листом від 03.06.2016 року №34КД/412/2941/63 відповідач повідомив позивача про те, що 13.06.2016 року о 08-00 год. буде припинене електропостачання нежитлового приміщення позивача по вул. Луначарського 24, у м. Києві, у зв'язку з заборгованістю в сумі 52 758,55 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач протиправно та незаконно донараховував позивачеві до сплати за неспожиту та непоставлену позивачем активну електричну енергію в сумі 47766,43 грн, при цьому рішення прийняв на підставі підробленого акту про не допуск до проведення позапланової перевірки від 10.06.2015 року.

Так, за твердженням позивача, саме недопущення посадової осіб державних органів, на які покладені відповідні обов'язки, згідно з законодавством, до енергоустановок позивача або розрахункових приладів обліку електроенергії, передбачено п.п. 6.1.5. п. 6 договору, №3510618 про постачання електричної енергії від 30.10.2003 року , укладеного між позивачем та відповідачем є прямою умовою, коли постачальник електричної енергії має право відключити споживача від джерела електропостачання, при умові дотримання п.п.6.1. договору, відповідач має право, попередивши споживача письмово або телефонограмою не пізніше, ніж за 2 доби припинити повністю або частково подачу йому електроенергії.

15.06.2015 року відповідачем без належних на те законних підстав та без належного на те повідомлення про причини відкладення, як передбачено вимогами закону та договором, було відключено від постачання електричної енергії нежитлового приміщення позивача по вул. Луначарського, 24 у місті Києві.

Позивач зазначив, що 02.06.2015 відповідач провів у позивача обстеження пломб лічильників, зняв останні технічні дані показників лічильників та склав у присутності позивача відповідний акт від 02.06.2015 року, що спростовує протиправне повідомлення відповідача про недопуск позивачем відповідача до електроустановок.

Позивач окремо в позовній заяві наголошував на тому, що відповідачем 15.06.2016 року, як те вказано відповідачем у акті про недопуск до позапланової перевірки, планувалось здійснити позапланову перевірку позивача, що нічого спільного немає до не допуску до електроустановок, тощо.

Так, в спірному акті про недопуск позапланової перевірки від 10.06.2015 року відповідачем вказано "Представник споживача Горогуля К.Г." та міститься реквізит "підпис" Горогуля К.Г в графі "представник споживача".

Як вбачається з матеріалів справи така особа, як Горогуля К.Г.у позивача не працювала, що підтверджується формою №1-ДФ податкового розпорядку сум доходу, нарахованого на користь платників податку, і сум утриманого з них податку, у позивача працювало лише дві особи - директор Цімейко Б.А. та бухгалтер Цімейко А.В.

При цьому, Київський апеляційний господарський суд не приймає як належне твердження скаржника, як на підставу для скасування оскаржуваного рішення, що судом першої інстанції не було застосовано до спірних правовідносин ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, зокрема щодо рішення Господарського суду міста Києва від 15.09.2016 року у справі №910/10966/16, оскільки дане рішення переглядається в суді апеляційної інстанції та не набрало законної сили як того вимагає ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, спірний акт про недопуск позапланової перевірки від 10.06.2015 року до проведення відповідачем позапланової перевірки позивача є протиправним та незаконними діями відповідача по відношенню до позивача.

15.06.2015 року позивач звернувся до відповідача зі скаргами на протиправні дії відповідача щодо відключення електроенергії відповідно до договору про постачання електроенергії від 30.10.2003 року № 3510618.

15.06.2015 року позивач звернувся з скаргою до голови Наглядової Ради відповідача Плачкова І.В., голови фонду Державного майна України Білоуса І.О. та голови Київської міської ради Кличка В.В.

Відповідно до п. 1.3 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом. Згідно положень 5.1. ПКЕЕ договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

Положеннями п. 6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів порушення визначається обсяг недорахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Рішення комісії оформлюється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу.

Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції, в акті порушення від 10.06.2015 року вказано, що позивачем порушено вимоги статей 26, 27 Закону України Про електроенергетику", п. 3.34, 6.40, 10.2 ПКЕЕ.

Актом порушення №38137 від 06.08.2015 року відповідач зазначив, що позивачем самовільно підключено струмоприймач до електромережі, без дозволу електропостачальної організації після відточення 15.06.2015 року.

Відповідно до ст.ст. 26, 27 Закону України "Про електроенергетику" містять численний перелік обов'язків споживачів та відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, в той же час, представниками відповідача не зазначено, які саме обов'язки були порушені позивачем та формально здійснено посилання на вказані статті Закону України "Про електроенергетику".

Відповідно до п. 3.34 ПКЕЕ будь-які роботи, пов'язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом. Роботи з розпломбування, випробування, вимірювання, зміни схеми розрахункового обліку, заміни типу розрахункового обліку електричної енергії без оформлення акта в присутності уповноважених осіб споживача та електропередавальної організації (постачальника електричної енергії) не допускаються. Під час проведення вищезазначених робіт розрахунковий облік обсягу електричної енергії здійснюється за тимчасовими схемами, узгодженими з постачальником електричної енергії. У разі неможливості створення тимчасових схем розрахункового обліку розрахунки за електричну енергію, спожиту протягом часу проведення вищезазначених робіт, здійснюються відповідно до порядку, погодженого заінтересованими сторонами. Після закінчення робіт засоби обліку опломбовуються та передаються на збереження згідно з процедурою, визначеною пунктами 3.31 - 3.32 цих Правил.

У разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за N 782/12656 (п. 6.40 ПКЕЕ).

Положенням п. 6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перерви уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію або електропередавальної організації порушень цих правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформлюється акт порушення. На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів порушення визначається обсяг недорахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Рішення комісії оформлюється протоколом і набирає чинність з дня вручення протоколу споживачу.

Згідно з п. 3.26 ПКЕЕ, у разі, якщо до технологічних електричних мереж основного споживача приєднані електроустановки інших суб'єктів господарювання, власників мереж тощо, розрахунковий облік має бути організований основним споживачем таким чином, щоб забезпечити складення балансу електричної енергії у власних технологічних електричних мережах для проведення комерційних розрахунків.

Відповідно до п.п. 8.1.4, 8.1.5 ПКЕЕ постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право на безперешкодний доступ (за пред'явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об'єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку. На безперешкодний доступ (за пред'явленням службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки обліку та технічної перевірки засобів обліку споживача відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору.

Як встановлено судом першої інстанції, в акті порушення від 06.08.2015 року №38137 відповідачем не зазначено, які саме обов'язки із ст.ст. 26, 27 Закону України "Про електроенергетику" та п. 10.2 ПКЕЕ були порушені позивачем та формально здійснено посилання на вказані статті Закону України "Про електроенергетику" та пункт ПКЕЕ.

Лічильник, зазначений в акті від 06.08.2015 року №38137, не був встановлений на території або в приміщенні позивача, в якому останній здійснює господарську діяльність.

В самому ж акті від 06.08.2015 року №38137 відповідач вказує лише про наявність ознак самовільного підключення струмоприймачів до електромережі без дозволу електропостачальної організації та підключення розрахункового засобу з метою зміни його показників.

Проте з пояснень і доказів позивача випливає, що він не мав доступу до точки підключення струмопроменів до електричної мережі. Відповідач відповідно до ст.ст. 33, 34, 101 Господарського процесуального кодексу України не надав належних та допустимих доказів для спростування даного факту.

Крім того, матеріалами справи не підтверджується безоблікове споживання електричної енергії позивачем.

При цьому, Київський апеляційний господарський суд приймає до уваги, що перевірка споживачем електричної енергії, зафіксована актом від 06.08.2015 №38137, була проведена у відсутності позивача, що суперечить п. 6.41 ПКЕЕ

З огляду на викладене та враховуючи, що факт здійснення порушення позивачем правил користування електричною енергією відповідачем належними та допустимими доказами в розумінні ст.ст. 33, 34 Господарського процесуального кодексу України не підтверджений, а рішення комісії, оформлене протоколом засідання комісії від 11.05.2016 року № 1095, на якому розглянуто акт від 06.08.2015 року № 38137, прийняте з порушенням вимог закону, Київський апеляційний господарський суд погоджується з висновком суду першої щодо задоволення позовних вимог.

При цьому, Київський апеляційний господарський суд не приймає як належне твердження скаржника, що позивачем був невірно обраний спосіб захисту, як безпідставне.

Таким чином, колегія суддів вважає, що місцевим господарським судом повно і всебічно з'ясовані всі обставини справи та надано їм належну правову оцінку.

На підставі наведеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що прийняте господарським судом рішення відповідає ст. ст. 43, 85 Господарського процесуального кодексу України, вимогам щодо законності та обґрунтованості, підстав для скасування чи зміни рішення, в тому числі, з мотивів, наведених в апеляційній скарзі не вбачається.

За таких обставин, рішення Господарського суду міста Києва від 28.09.2016 року у справі №910/11101/16 підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства "Київенерго" - задоволенню не підлягає.

Судовий збір за розгляд апеляційної скарги у зв'язку з відмовою в її задоволенні на підставі ст. 49 Господарського процесуального кодексу України покладається на апелянта.

Керуючись ст. ст. 49, 99, 101, 103 -105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Київенерго" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 28.09.2016 року у справі №910/11101/16 - залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/11101/16 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена до Вищого господарського суду України протягом двадцяти днів з дня набрання постановою апеляційного господарського суду законної сили.

Головуючий суддя В.В. Сулім

Судді О.М. Коротун

А.Г. Майданевич