КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" травня 2017 р. Справа№ 910/1327/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Руденко М.А.

секретар судового засідання Борух А.С.

за участю представників:

від позивача: ОСОБА_6. - за належним чином оформленою довіреністю;

від відповідача: ОСОБА_4. - за належним чином оформленою довіреністю;

розглянувши апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5

на рішення Господарського суду міста Києва від 28.02.2017р.

у справі №910/1327/17 (суддя Ярмак О.М.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "КРЕДОБАНК"

до відповідача Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5

про прийняття майна, яке було предметом договору,-

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "КРЕДОБАНК" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 про зобов'язання прийняти з орендного користування за актом приймання-передачі нежитлове приміщення.

Позовні вимоги обґрунтовані ухиленням відповідача від прийняття від позивача з оренди нежитлового приміщення.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 28.02.2017р. у справі №910/1327/17 позов задоволено повністю. Зобов'язано ФОП ОСОБА_5 прийняти від ПАТ "КРЕДОБАНК" з оренди нежиле приміщення (в літ. А) № 72 загальною площею 100,8 квадратних метра, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1, що було предметом договору оренди нежитлового приміщення від 18.09.2014р., шляхом документального оформлення такого прийняття відповідним актом. Стягнуто з ФОП ОСОБА_5 на користь ПАТ "КРЕДОБАНК" 1 600,00 грн. судового збору.

Не погодившись з вказаним рішенням, Фізична особа-підприємець ОСОБА_5 звернувся до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, відповідно до якої просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову.

Наводячи підстави, з яких порушено питання про перегляд оскаржуваного рішення, скаржником зазначено про прийняття судом першої інстанції рішення, яке не відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Скаржник стверджував, що між сторонами відсутній спір щодо прийняття орендодавцем об'єкта оренди, оскільки відповідач неодноразово звертався до орендаря з пропозицією повернути приміщення за актами приймання-передачі, проте позивач ухиляється від підписання таких актів та фіксування у ньому фізичного стану об'єкту оренди.

Відповідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного господарського суду від 17.03.2017р. вказану апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді Кропивної Л.В., судді: Пономаренко Є.Ю., Руденко М.А.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 20.03.2017р. апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 прийнято та розгляд справи призначено на 12.04.2017р.

10.04.2017р. до Київського апеляційного господарського суду від позивача надійшов відзив, в якому його представник вказував на законність прийнятого судом першої інстанції рішення, і необґрунтованість доводів апеляційної скарги.

12.04.2017р. до Київського апеляційного господарського суду від відповідача надійшло клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, яке обґрунтовано тим, що об'єкт оренди після розірвання договору перебуває у неналежному стані. На думку заявника, висновок експерта може підтвердити вказані обставини.

Розглянувши клопотання представника скаржника про призначення судової будівельно-технічної експертизи, колегія суддів дійшла висновку про його відхилення з огляду на те, що предметом спору не являються вимоги орендодавця пов'язані з пошкодженням речі, яка була передана у користування орендарю, і предметом доказування не входять обставини щодо фізичного стану речі, яка передається орендодавцю з оренди.

12.04.2017р. до Київського апеляційного господарського суду від відповідача надійшли письмові пояснення, в якому його представник вказував на безпідставність позову.

У судовому засіданні 12.04.2017р. оголошено перерву до 17.05.2017р.

05.05.2017р. до Київського апеляційного господарського суду надійшли від позивача додаткові заперечення проти апеляційної скарги із застосуванням норм матеріального права у аналогічних спорах.

16.05.2017р. до Київського апеляційного господарського суду від позивача надійшли заперечення проти клопотання про призначення експертизи.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, заслухавши пояснення сторін, Київський апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 101 Господарського процесуального кодексу України апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Місцевим господарським судом вірно встановлено та матеріалами справи підтверджується, що 18.09.2014р. між Публічним акціонерним товариством "КРЕДОБАНК" (орендар) до Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 (орендодавець) укладено договір оренди нежитлового приміщення (договір), у п. 1.1 якого сторони погодили умови, на яких орендодавець зобов'язується передати, а орендар прийняти у строкове платне користування нежиле приміщення (в літ. А) № 72 загальною площею 100,8 квадратних метра, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 (далі - об'єкт оренди).

18.09.2014р. на виконання умов договору відповідач передав, а позивач прийняв нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_2, оформивши ці дії двостороннім актом приймання-передачі.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.06.2015р. у справі № 910/10153/15, яке набрало законної сили, що орендар звернувся до орендодавця з листом №15-13981/14 від 29.12.2014, в якому повідомив про дострокове розірвання договору та підписання акту приймання-передачі 31.03.2015 у зв'язку з недоцільністю подальшої оренди. Вказаний лист отриманий відповідачем 06.01.2015р.

Також господарським судом у вказаній справі встановлено, що орендар скористався своїм правом на відмову від договору оренди, а тому, в силу положень ст. 651 ЦК України договір оренди є розірваним з 06.04.2015р.

Частиною 3 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, крім встановлених рішенням третейського суду, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Починаючи з березня 2015р. орендар намагався передати за актом приймання-передачі орендовану ним річ, проте орендодавець акт приймання-передачі не підписував, річ не приймав, посилаючись на те, що її пошкоджено у процесі користування нею орендарем.

Станом на день прийняття рішення об'єкт оренди не прийнятий орендодавцем з тих же підстав.

31.03.2015р. листом №128-9832/15 орендар звернувся до орендодавця з актами приймання-передачі та актом перевірки стану нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_2. та просив, у разі відмови від підписання актів, надіслати аргументовані письмові зауваження щодо таких причин.

Вказаний лист направлено на адресу відповідача, що підтверджується описом вкладення та поштовою квитанцією від 01.04.2015р.

13.05.2015р. орендодавець звернувся з претензією до позивача щодо оплати заборгованості та просив виконати ремонт об'єкту оренди приміщення, після чого повернути його за актом приймання-передачі орендодавцем.

03.07.2015р. відповідач звернувся з претензією до орендаря щодо виконання ремонту приміщення та його повернення за актом приймання-передачі.

07.12.2016р. актом за наслідками приймання-передачі ключів від приміщення (в літ. А) №72 загальною площею 100,8 квадратних метра, що розташоване за адресою АДРЕСА_2, встановлено факт відмови відповідача прийняти ключі від об'єкту оренди. Вказаний акт оформлений та підписаний представниками позивача (ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9.).

20.12.2016р. листом №128-53623/16 орендар повідомив орендодавця про те, що 26.12.2016р. об 11:00 год. або 27.12.2016р. об 11:00 год. зявитися за адресою АДРЕСА_2, для прийняття ключі від нежитлового приміщення та підписання актів приймання-передачі.

07.12.2016р. актом за наслідками приймання-передачі ключів від приміщення (в літ. А) №72 загальною площею 100,8 квадратних метра, що розташоване за адресою АДРЕСА_2, встановлено факт відмови відповідача прийняти ключі від об'єкту оренди та підписання актів приймання-передачі. Вказаний акт оформлений та підписаний представниками позивача (ОСОБА_7, ОСОБА_10, ОСОБА_3.).

Актом за наслідками документального оформлення приймання-передачі від 27.12.2016р. відповідач відмовився від підписання актів приймання-передачі, а також відмовився прийняти ключі від об'єкту оренди. Вказаний акт оформлений та підписаний представниками позивача (ОСОБА_7, ОСОБА_6.).

03.02.2017р. листом №04-4780/17 позивач повторно звертався до відповідача з вимогою підписати акти приймання-передачі. Актами від 14.02.2017р., від 15.02.2017р. встановлено відмову орендодавця від підписання.

23.01.2017р. відповідач звернувся з претензією до позивача, в якій просив звільнити орендаря приміщення та передати ключі від приміщення згідно до доданих до претензії на підпис актів приймання-передачі.

У судовому засіданні орендодавець як на підставу відмови у прийнятті орендованого майна, посилався на те, що приміщення перебуває у незадовільному стані.

Частиною 1 ст. 785 ЦК України встановлено, що у разі припинення договору найму наймач зобов'язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обмовлено в договорі.

Згідно частини 2 ст. 795 ЦК України повернення наймачем предмета договору найму оформлюється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту договір найму припиняється.

Таким чином, обов'язку орендаря повернути орендоване приміщення після закінчення строку дії договору кореспондує зустрічний обов'язок орендодавця прийняти це приміщення за актом приймання-передачі.

При цьому, на виконання зобов'язання за договором оренди особа вправі в судовому порядку вимагати прийняття від неї майна, яке було предметом договору, та отримання документа (акта) про таке прийняття, як підтвердження виконання нею зобов'язання.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України № 1/5005/5719/2011 від 20.03.2012р.

Посилання апелянта як орендодавця на те, що стан орендованого приміщення, яке орендар вимагає прийняти за актом приймання-передачі, є незадовільним і не знаходиться у стані, у якому об'єкт оренди був переданий орендодавцю, колегією суддів відхиляються, оскільки чинним законодавством та умовами договору оренди не передбачено можливості орендодавця після припинення дії договору оренди відмовитися від прийняття об'єкта оренди з оренди із посиланням на пошкодження речі.

До того же право на вимогу про відшкодування коштів у зв'язку з пошкодженням речі орендодавець набуває з моменту повернення речі, а юридичним фактом повернення нерухомої речі з огляду на ч. 2 ст. 795 ЦК України слугує складений обома сторонами відповідний документ (акт про повернення).

Наявність претензій орендодавця до стану речі, яка передається з оренди, не звільняє орендодавця від обов'язку прийняти таку річ від орендаря.

З огляду на встановлене, судова колегія не вбачає підстав для скасування прийнятого судом першої інстанції рішення у даній справі, у зв'язку з чим апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 на рішення Господарського суду міста Києва від 28.02.2017р. у справі №910/1327/17 слід залишити без задоволення, а оскаржуваний судовий акт - без змін.

Відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України судовий збір за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покладається на апелянта.

У судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

Керуючись ст.ст. 33, 34, 43, 49, 99, 101, 103-105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 на рішення Господарського суду міста Києва від 28.02.2017р. у справі №910/1327/17 - залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 28.02.2017р. у справі №910/1327/17 - залишити без змін.

3. Матеріали справи № 910/1327/17 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого господарського суду України.

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Руденко