КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" травня 2017 р. Справа№ 911/343/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Калатай Н.Ф.

суддів: Пашкіної С.А.

Сітайло Л.Г.

при секретарі Вінницькій О.В.

За участю представників:

від позивача: Дядюра Н.О. - представник за довіреністю від 25.01.2017

від відповідача: Бабич М.М. - представник за довіреністю № 382 від 14.12.2016

Коненко О.С. - представник за довіреністю № 45 від 28.02.2017

розглянувши у відкритому судовому засіданні

апеляційну скаргу Приватного підприємства «Грін-Грей»

на рішення Господарського суду Київської області від 03.04.2017

у справі № 911/343/17 (суддя Чонгова С.І.)

за позовом Приватного підприємства «Грін-Грей»

до Публічного акціонерного товариства «Київобленего»

про визнання незаконним та скасування рішення, оформленого протоколом № 0234 від 21.12.2016

ВСТАНОВИВ:

Позов заявлено про визнання неправомірним та скасування рішення відповідача, оформленого Протоколом № 0234 засідання комісії по розгляду акту № КО33153 від 12.12.2016 про порушення Правил користування електроенергією у споживача, яким до позивача застосовані оперативно господарські санкції у вигляді нарахування обсягу та вартості недорахованої електроенергії на суму 21 147,28грн.

Рішенням Господарського суду Київської області від 03.04.2017, повний текст якого складений 10.04.2017, у справі № 911/343/17 в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не доведено необґрунтованості застосування до нього оперативно-господарських санкцій, позаяк відсутність доказів того, що акт не складений у двосторонньому порядку, а також відсутність у розкладі посадової особи, що підписала акт про порушення, у даному випадку не звільняє останнього від відповідальності за належний технічний стан такого засобу обліку та пломб, встановлених на нього.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, Приватне підприємство «Грін-Грей» звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Київської області від 03.04.2017 по справі № 911/343/17 скасувати та прийняти по справі нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

В апеляційній скарзі позивач послався на те, що рішення суду першої інстанції є однобічним та необґрунтованим, прийнятим при неповному з'ясуванні та недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, з невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи та з неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування вказаної позиції позивач послався як на ті ж обставини, на які послався при зверненні до суду з позовом як на підставу для задоволення позовних вимог, фактично майже скопіювавши текст позовної заяви.

Крім того, позивач зазначив, що 18.08.2016 інспектор Києво-Святошинського РП Сухоруков Д.О. без відома позивача проводив роботи на трансформаторній підстанції, яка належить позивачу та розміщена на його території, і саме вказані дії могли бути причиною відсутності пломби.

Ухвалою від 11.05.2017 колегії суддів Київського апеляційного господарського суду в складі: головуючий суддя - Калатай Н.Ф., судді Пашкіна С.А., Сітайло Л.Г. апеляційну скаргу Приватного підприємства «Грін-Грей» прийнято до розгляду та порушене апеляційне провадження.

Під час розгляду справи представник позивача апеляційну скаргу підтримав, представники відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечили, просили залишити її без задоволення, а оспорюване рішення суду першої інстанції - без змін.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з урахуванням правил ст. ст. 99, 101 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якими апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення господарського суду у повному обсязі, колегія суддів встановила наступне.

06.01.2004 позивач як споживач та Публічне акціонерне товариство «А.Е.С Київобленерго» в особі Києво-Святошинського РЕМ Публічного акціонерного товариства «А.Е.С Київобленерго», правонаступником якого є відповідач, як постачальник електричної енергії уклали договір про постачання електричної енергії № 8197 (далі Договір) (а.с. 13-22), відповідно до умов якого відповідач прийняв на себе зобов'язання постачати електричну енергію позивача, а споживач - оплачувати відповідачу її вартість та здійснення інших платежів за Договором та додатками до нього, що є його невід'ємними частинами.

У розділі 2 Договору сторонами погоджено, що під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією, затвердженими в установленому порядку.

30.09.2016 представниками відповідача позивачу на відповідальне зберігання переданий опломбований прилад обліку (заводський № 052416), що підтверджується Актом № 222388 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому від 30.09.2015, копія якого долучена до матеріалів справи (а.с. 37).

12.12.2016 Районним підрозділом відповідача здійснено технічну перевірку та складено акт про порушення № К 033153 від 12.12.2016 (а.с. 41-42), яким встановлено відсутність пломб на переданому на відповідальне зберігання позивачу за вищевказаним актом приладі обліку (заводський № 052416).

Зі змісту вказаних актів слідує, що вони були складені за участю представника позивача - ОСОБА_5, посадове становище якого зазначено як головний інженер/інженер, який і підписав їх як представник споживача, проте, звертаючись до суду з цим позовом, позивач заперечує факт підписання вищевказаних актів з боку споживача уповноваженим представником споживача, посилаючись на те, що ОСОБА_5 не був працівником позивача, на підтвердження чого долучив до матеріалів справи копії штатних розписів на 2015 та 2016 роки, згідно з якими, в штаті позивача на вказані роки не передбачено посади інженера.

21.12.2016 на підставі акту про порушення № К 033153 від 12.12.2016 уповноваженими представниками постачальника електричної енергії проведено засідання комісії з розгляду актів порушень, на якому прийнято рішення, оформлене Протоколом №0234 засідання комісії по розгляду акту № КО33153 від 12.12.2016 про порушення Правил користування електроенергією у споживача (далі Рішення) (а.с. 55), про проведення розрахунку за даним актом, згідно з п. 6.4 ПКЕЕ, п. 2.5. Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, за період з 18.10.2016 по 07.12.2016 за 51 день по пропускній спроможності мереж та договірній потужності протягом періоду порушення.

Зі змісту вказаного протоколу слідує, що розгляд акту про порушення № К 033153 від 12.12.2016 комісією відповідача здійснювався в присутності представника (позивача) споживача електричної енергії - ОСОБА_6, який з прийнятим рішенням комісії погодився.

Згідно з розрахунком вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією, відповідач визначив вартість недорахованої електричної енергії в сумі 21 147,27грн. та з листом № 06/280/231 від 13.01.2017 (а.с. 38) направив відповідачу відповідний рахунок на оплату зазначеної суми.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач посилається на те, що Рішення комісії про нарахування позивачу оперативно-господарських санкцій є неправомірним, оскільки застосування відповідачем оперативно-господарських санкцій до позивача здійснено в супереч положень ст. 237 ГК України та положень Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 02.08.1996 за N 417/1442 (далі Правила) та Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562 (далі Методика).

Суд першої інстанції відмовив у задоволенні позовних вимог, що колегія суддів вважає вірним з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір про постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору про постачання електричної енергії встановлюються законами України "Про засади функціонування ринку електричної енергії України" та "Про електроенергетику"

Відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається (ч. 2 ст. 275 ГК України).

Згідно з ч. 1 ст. 277 ГК України, абоненти користуються енергією з додержанням правил користування енергією відповідного виду. Правила користування енергією, якщо інше не передбачено законом, затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що:

- споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником (ч. 1);

- споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії (ч. 2);

- безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач (ч. 3);

- споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України (ч. 4);

- споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору (ч. 5).

Відповідно до положень 5.1. Правил договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність (ч. 1 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику»).

Приписами ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, пошкодження приладів обліку.

Пунктом 1.1 Методики, встановлено, що ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами, в тому числі і Правил.

Згідно підпунктів 1, 2 п.2.1 Методики, вона застосовується на підставі акта порушень, складеного з урахуванням вимог Правил, в разі виявлення, зокрема, таких порушення Правил, як:

1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку);

2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів.

Пунктом 6.41 Правил встановлено наступне:

- у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень;

- в акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень;

- акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві;

- акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача;

- у разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації);

- споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання;

- акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Згідно п. 6.42 Правил:

- на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків;

- комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії;

- споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії;

- рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків;

- споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

З урахуванням зазначених положень законодавства, факт порушення споживачем Правил та розмір завданих збитків повинен підтверджуватись наступними документами: актом порушень, протоколом комісії з розгляду актів порушення, розрахунком величини вартості та розрахунковими документами для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків, складеними на підставах та в порядку, передбаченими Правилами.

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивач в обґрунтування позовних вимог про визнання неправомірним та скасування Рішення фактично посилається на те, що Акт № 222388 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому від 30.09.2015 та акт про порушення № К 033153 від 12.12.2016 складені за відсутності повноважного представника позивача, оскільки ОСОБА_5, який підписав вказані акти з боку позивача не був працівником позивача, на підтвердження чого позивач долучив до матеріалів справи копії штатних розписів на 2015 та 2016 роки, згідно з якими у штаті позивача на вказані роки не передбачено посади інженера.

Проте колегія суддів не може вважати достовірними посилання позивача на відомості, які встановлені в штатних розписах на 2015 та 2016 роки, оскільки з їх змісту слідує, що в 2015 році у позивача в штаті перебувало лише 4 працівника (директор, головний бухгалтер, адміністратор і бармен), а в 2016 році лише 1 (директор), проте з відомостей, які містяться в мережі Інтернет, слідує, що за адресою надання послуг за Договором (Софіївська Борщагівка, вул. Гагаріна 28) знаходиться Ресторан Міраж-парк (http://www.mirage-park.com.ua/service/), який, серед інших, надає послуги сауни та готелю, а відтак, сумнівним є той факт, що обслуговування ресторану, сауни та готелю могли здійснювали лише особи, зазначену вказаних штатних розписах.

Інших доказів на підтвердження вказаних обставин позивачем суду не надано.

Водночас розгляд акту про порушення № К 033153 від 12.12.2016 комісією відповідача здійснювався в присутності представника (позивача) споживача електричної енергії - ОСОБА_6, який з прийнятим рішенням комісії погодився.

На підтвердження наявності у ОСОБА_6 повноважень на представництво інтересів позивача до матеріалів справи відповідачем додано копію довіреності від 30.10.2016 (а.с. 57), якою позивач в особі директора ОСОБА_7 (вказана особа і на даний час є директором позивача - примітка суду) уповноважив ОСОБА_6, в тому числі, на представництво інтересів в ПАТ «Київобленерго». Вказана довіреність видана строком на 1 рік, тобто станом на 12.12.2016 була діючою.

Отже, власними діями позивач фактично підтвердив згоду з відомостями, які зазначені в акті про порушення № К 033153 від 12.12.2016.

Слід зазначити і про те, що пунктом 6.41 Правил встановлено, що у разі відмови споживача підписати акт порушень в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Акт про порушення №03153 від 12.12.2016 складений трьома особами від енергопостачальної організації.

Відповідно до п. 3.1 Правил електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Розрахункові засоби обліку електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог ПУЕ, цих Правил та проектних рішень.

Згідно п. 3.2 Правил, відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку (електропередавальна організація або інша організація) на підставі відповідного договору.

При цьому, згідно п.3.3. Правил, відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

З огляду на вказані приписи, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що, посилання позивача щодо відкритого доступу до лічильника будь-якої особи у день проведення перевірки у зв'язку з залишенням дверей приміщення місцезнаходження лічильника відкритими, не може бути підставою звільнення споживача (позивача) від відповідальності.

До того ж, жодним доказом не підтверджено, що 18.08.2016 інспектор Києво-Святошинського РП Сухоруков Д.О. без відома позивача проводив роботи на трансформаторній підстанції, яка належить позивачу та розміщена на його території, і саме вказані дії могли бути причиною відсутності пломби, на що позивач послався в обґрунтування свої вимог.

Колегія суддів також зауважує позивачеві на тому, що, за його твердженням, роботи інспектор Києво-Святошинського РП Сухоруков Д.О. проводив 18.08.2016, а Акт про порушення №03153 складений 12.12.2016, тобто майже через 4 місяці після ймовірного проведення таких робіт, проте позивач протягом вказаного періоду не повідомив відповідача про відсутність пломб на електролічильнику хоча як було встановлено вище, згідно з п. 3.3 Правил, відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається саме власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені, тобто на позивача.

При цьому, п. 1.2 Методики встановлює, що:

- методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку;

- у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Відповідно до ст. 33 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Позивач не довів обставини, на які він посилається в обґрунтування своїх позовних вимог.

З огляду на обставини, які викладені вище, вище колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга Приватного підприємства «Грін-Грей» задоволенню не підлягає, рішення Господарського суду Київської області від 03.04.2017 у справі № 911/343/17 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам і матеріалам справи, підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до приписів ст. 49 ГПК України судові витрати по справі, в тому числі і за звернення з апеляційною скаргою, покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 99, 101-105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Грін-Грей» на рішення Господарського суду Київської області від 03.04.2017 у справі № 911/343/17 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 03.04.2017 у справі № 911/343/17 залишити без змін.

3. Повернути до Господарського суду Київської області матеріали справи № 911/343/17.

Головуючий суддя Н.Ф. Калатай

Судді С.А. Пашкіна

Л.Г. Сітайло