УХВАЛА

15.05.2017Справа № 910/3277/17

За позовом Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до Громадської організації «Київська міська спілка ветеранів АТО»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача -

Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської

міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про стягнення 129 329, 70 грн.

Суддя Літвінова М.Є.

Представники учасників судового процесу:

від позивача: Пісковенко І.А. за довіреністю № 060-415 від 25.07.2017;

від відповідача: не з'явився;

від третьої особи: Тетерятник О.В. за довіреністю № 062/02/07-143 від 10.01.2017.

ОСТАВИНИ СПРАВИ:

Департамент культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - позивач) звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до Громадської організації «Київська міська спілка ветеранів АТО» (далі - відповідач) про стягнення 129 329, 70 грн.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 02.03.2017 порушено провадження у справі № 910/3277/17, її розгляд призначено на 27.03.2017 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 27.03.2017 на підставі статті 27 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), відповідно до статті 77 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи відкладено на 19.04.2017 року.

В судовому засіданні 19.04.2017 року представник позивача подав клопотання про продовження строку розгляду спору у справі № 910/3277/17 на п'ятнадцять днів.

Представник відповідача в судове засідання 19.04.2017 року не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 19.04.2017 року в порядку статті 69 Господарського процесуального кодексу України продовжено строк розгляду спору у спарві № 910/3277/17 на п'ятнадцять днів, відповідно до статті 77 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи відкладено на 15.05.2017 року.

27.04.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подано заяву про збільшення розміру позовних вимог, відповідно до змісту якої позивач просить суд стягнути з відповідача 178 028, 59 грн., з яких 55 315, 35 грн. орендної плати, 115 548, 23 грн. комунальних послуг та обслуговування приміщення, 4 031, 20 грн. пені, 431, 91 грн. 3% річних, 2 701, 90 грн. інфляційних втрат.

В судовому засіданні 15.05.2017 року судом досліджено подану представником позивача 27.04.2017 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва заяву про збільшення розміру позовних вимог, та вирішено залишити її без розгляду, враховуючи наступне.

Так, у вищевказаній заяві позивач додатково заявляє позовні вимоги про стягнення з відповідача пені, 3% річних та інфляційних втрат, які не були заявлені у позовній заяві.

Частиною 4 статті 22 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позивач вправі до прийняття рішення по справі збільшити розмір позовних вимог за умови дотримання встановленого порядку досудового врегулювання спору у випадках, передбачених статтею 5 цього Кодексу в цій частині, відмовитись від позову або зменшити розмір позовних вимог.

Відповідно до п. 3.10 постанови пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Таким чином, у поданій заяві про збільшення розміру позовних вимог позивач змінює предмет позову.

Як на тому наголошено у п. 3.12. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" право позивача на зміну предмета або підстави позову може бути реалізоване лише до початку розгляду господарським судом справи по суті та лише у суді першої інстанції шляхом подання до суду відповідної письмової заяви, яка за формою і змістом має узгоджуватися із статтею 54 ГПК з доданням до неї документів, зазначених у статті 57 названого Кодексу. Невідповідність згаданої заяви вимогам цих норм процесуального права є підставою для її повернення з підстав, передбачених частиною першою статті 63 ГПК. Заяви про зміну предмета або підстави позову, які відповідають вимогам статей 54 і 57 ГПК, проте подані після початку розгляду господарським судом справи по суті, залишаються без розгляду і приєднуються до матеріалів справи, про що суд зазначає в описовій частині рішення, прийнятого по суті спору (або в ухвалі, якою закінчується розгляд справи).

Початок розгляду справи по суті має місце з того моменту, коли господарський суд після завершення підготовки справи до розгляду (стаття 65 ГПК), відкриття судового засідання, роз'яснення (за необхідності) сторонам та іншим учасникам судового процесу їх прав та обов'язків і розгляду інших клопотань і заяв (про відкладення розгляду справи, залучення до участі в ній інших осіб, витребування додаткових доказів тощо) переходить безпосередньо до розгляду позовних вимог, тобто до з'ясування у передбаченому ГПК порядку обставин справи та здійснення їх правової оцінки, про що зазначається в протоколі судового засідання. При цьому неявка у судове засіданн я сторін або однієї з сторін, за умови, що їх належним чином повідомлено про час і місце цього засідання, не перешкоджає такому переходові до розгляду позовних вимог, якщо у господарського суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, передбачені частиною першою статті 77 ГПК.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Всупереч вищевказаним вимогам позивач подав заяву після початку розгляду справи по суті, що не відповідає приписам статті 22 ГПК України.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд залишає подану позивачем заяву про збільшення розміру позовних вимог, яка по суті є заявою про зміну предмету позову, без розгляду.

У зв'язку з цим, позовні вимоги розглядаються судом в редакцій первісно заявлених вимог.

Представник позивача в судовому засіданні 15.05.2017 року позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання 15.05.2017 року не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.

Представник третьої особи в судовому засіданні 15.05.2017 року надав пояснення щодо заявлених позовних вимог.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Оцінюючи правову та фактичну складність справи, слід враховувати, зокрема, наявність обставин, що утруднюють розгляд справи; кількість співпозивачів, співвідповідачів та інших учасників процесу; необхідність проведення експертиз та їх складність; участь у справі іноземного елемента та необхідність з'ясування і застосування норм іноземного права.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (див. рішення Суду у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

Враховуючи вищевикладені обставини, з огляду на неявку повноважного представника відповідача в судове засідання та ненадання витребуваних судом доказів, з метою створення сторонам необхідних умов для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, забезпечення рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, відкласти розгляд справи на підставі статті 77 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, статтями 77, 86 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. Розгляд справи № 910/3277/17 відкласти на 29.05.17 р. о 14:10 год., про що повідомити учасників судового процесу. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-Б в залі № 2 (корпус Б).

2. Позивачу повторно надати суду:

- докази направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами на адресу третьої особи;

- розгорнутий та обґрунтований розрахунок заявленої до стягнення суми боргу з посиланням на первинні документи;

- докази в підтвердження обсягу та вартості спожитих відповідачем послуг з теплопостачання, водопостачання, енергопостачання та податку на землю;

- письмові пояснення щодо правових підстав відшкодування відповідачем комунальних послуг з урахуванням п. 4.9. Договору оренди;

- оригінали документів, копії яких додані до позовної заяви для огляду в судовому засіданні.

3. Відповідачу повторно надати суду:

- власне письмове підтвердження того, що у провадженні господарських судів України або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує спір, немає справи зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав та не має рішення цих органів з такого спору;

- на підтвердження його статусу юридичної особи і повного найменування оригінал і належним чином засвідчені копії статуту (положення), витягу від Державного реєстратора про включення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на день розгляду справи; довідку з обслуговуючого банку про найменування відкритих рахунків;

- письмовий відзив на позов з наданням доказів, що підтверджують викладені в ньому обставини та нормативно-правове обґрунтування своїх заперечень; забезпечити надіслання позивачу копії відзиву у порядку, передбаченому ст. 59 Господарського процесуального кодексу України;

- докази в підтвердження виконання умов п. 4.9. Договору.

4. Третій особі повторно надати суду:

- власне письмове підтвердження того, що у провадженні господарських судів України або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує спір, немає справи зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав та не має рішення цих органів з такого спору;

- на підтвердження його статусу юридичної особи і повного найменування оригінал і належним чином засвідчені копії статуту (положення), витягу від Державного реєстратора про включення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на день розгляду справи; довідку з обслуговуючого банку про найменування відкритих рахунків;

- письмові пояснення щодо заявленого позову із наданням підтверджуючих доказів.

5. За відсутності витребуваних доказів надати обґрунтовані письмові пояснення з даного приводу.

6. Учасникам судового процесу оформити письмові докази відповідно до статті 36 Господарського процесуального кодексу України.

7. Учасникам судового процесу завчасно подати витребувані судом докази з супровідним листом через відділ діловодства господарського суду міста Києва (пункт 2.4. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції").

8. Явку повноважних представників учасників судового процесу для дачі пояснень з витребуваними ухвалою суду документами визнати обов'язковою.

9. Попередити учасників судового процесу, що за ухилення від вчинення дій, покладених на них господарським судом, можуть бути застосовані санкції, встановлені приписами пункту 5 статті 83 Господарського процесуального кодексу України.

10. Попередити позивача про передбачені пунктом 5 частини 1 статті 81 Господарського процесуального кодексу України правові наслідки.

11. Учасникам судового процесу направити в судове засідання своїх повноважних представників, надавши їм відповідні довіреності, які будуть залучені до матеріалів справи.

Суддя М.Є. Літвінова