УХВАЛА

11.05.2017Справа № 910/1602/17

Заява публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк"

про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого

третейського суду при Асоціації українських банків від 15.12.2014р.

у справі № 1997/14

за позовом публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк"

до 1) товариства з обмеженою відповідальністю "СК Атлант"

2) товариства з додатковою відповідальністю "Страхова компанія Атлант"

про стягнення заборгованості у розмірі 62 633 доларів США 59 центів, що

еквівалентно 809 903, 44 грн.

Суддя Привалов А.І.

Представники сторін: не з'явились.

ВСТАНОВИВ :

15.12.2014р. Постійно діючим третейським судом при Асоціації українських банків прийнято рішення у справі № 1997/14 за позовом публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" (далі - заявник, позивач) до товариства з обмеженою відповідальністю "СК Атлант" (далі - відповідач-1) та товариства з додатковою відповідальністю "Страхова компанія Атлант" (далі - відповідач-2) про стягнення солідарно заборгованості у розмірі 62 33 доларів США 59 центів, що еквівалентно 809 903, 44 грн.

31.01.2017р. до Господарського суду міста Києва від публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" надійшла заява про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 15.12.2014р. у справі №1997/14.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.02.2017р. заяву прийнято до розгляду, призначено судове засідання на 22.02.2017р.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.02.2017р. розгляд заяви по справі №910/1602/17 відкладено на 06.03.2017р.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.03.2017р. розгляд заяви по справі №910/1602/17 відкладено на 03.04.2017р.

Розпорядженням керівника апарату Господарського суду міста Києва від 30.03.2017р. №05-23/1275, у зв'язку із неможливістю здійснення правосуддя суддею Пригуновою А.Б., проведено повторний автоматичний розподіл справи, за результатами якого справу №910/1602/17 передано на розгляд судді Привалову А.І.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.04.2017р. справа №910/1602/17 прийнята до провадження суддею Приваловим А.І.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.04.2017р. розгляд заяви по справі №910/1602/17 відкладено на 20.04.2017р. Зобов'язано заявника надати суду: оригінали (для огляду в судовому засіданні) Договору кредиту № 110М/07 від 22.06.2007р. та Договору поруки № 110М/071п від 22.06.2007р.; письмові пояснення щодо визначення третейського судді по розгляду справи № 1997/14 з огляду на п. 5.2. договорів та Регламенту Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків. Витребувано у Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків пояснення щодо порядку визначення третейського судді по розгляду справи № 1997/14 з огляду на умови п. 5.2. Договору кредиту № 110М/07 від 22.06.2007р. та Договору поруки № 110М/071п від 22.06.2007р., а також п.п. 1, 2 ст. 17 Регламенту Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків.

В судове засідання, призначене на 20.04.2017р., представник заявника не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, вимог ухвали суду про відкладення розгляду справи від 03.04.2017р. щодо надання витребуваних документів та пояснень не виконав, про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення за номером 072, згідно якого 07.04.2017р. представник заявника отримав поштове відправлення Господарського суду м. Києва з ухвалою про відкладення розгляду справи від 03.04.2017р.

В судове засідання, призначене на 20.04.2017р., представники відповідачів не з'явились, про причини неявки суд не повідомили, про дату, час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені.

Постійно діючий третейський суд при Асоціації українських банків вимог ухвали суду про відкладення розгляду справи від 03.04.2017р. щодо надання витребуваних пояснень не виконав. Вказана ухвала отримана останнім 07.04.2017р., що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення за номером 102.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.04.2017р. розгляд справи відкладено на 11.05.2017р. Зобов'язано заявника надати суду: оригінали (для огляду в судовому засіданні) Договору кредиту № 110М/07 від 22.06.2007р. та Договору поруки № 110М/071п від 22.06.2007р.; письмові пояснення щодо визначення третейського судді по розгляду справи №1997/14 з огляду на п. 5.2. договорів та Регламенту Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків; докази на підтвердження повноважень ОСОБА_1, діючого на підставі довіреності №02-36/3075 від 24.10.2014р., виданої головою правління ОСОБА_2, тоді як, згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань керівником та підписантами значаться ОСОБА_3 та ОСОБА_4 Повторно витребувано у Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків пояснення щодо порядку визначення третейського судді по розгляду справи № 1997/14 з огляду на умови п. 5.2. Договору кредиту № 110М/07 від 22.06.2007р. та Договору поруки № 110М/071п від 22.06.2007р., а також п.п. 1, 2 ст. 17 Регламенту Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків.

10.05.2017р. через відділ діловодства суду від представника відповідача-2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та клопотання про витребування доказів.

11.05.2017р. через відділ діловодства суду від представника Асоціації українських банків надійшло клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи Асоціацію українських банків.

В судове засідання, призначене на 11.05.2017р., представник заявника не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, вимог ухвали суду від 20.04.2017р. не виконав, про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, що підтверджується офіційним витягом з сайту Українського державного підприємства поштового зв'язку «Укрпошта» щодо відстеження пересилання поштового відправлення № 072, в якому зазначено, що станом на 07.04.2017р. поштове відправлення вручено адресату.

В судове засідання, призначене на 11.05.2017р., представники відповідачів не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені.

Постійно діючий третейський суд при Асоціації українських банків вимог ухвали суду про відкладення розгляду справи від 20.04.2017р. щодо надання витребуваних пояснень повторно не виконав. Вказана ухвала отримана останнім 10.05.2017р., що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення за номером 745.

Розглянувши клопотання відповідача-2 про відкладення розгляду справи, у зв'язку із неможливістю забезпечити явку представника в судове засідання, та про витребування доказів по справі, а також клопотання Асоціації українських банків про залучення до участі у справі в якості третьої особи, суд їх відхилив з огляду на наступне.

Відповідно до змісту ст. 77 Господарського процесуального кодексу України господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні. При цьому, перелік таких обставин наведений у зазначеній статті Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з п. 3.9.2. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору. Господарський суд з урахуванням обставин конкретної справи може відхилити доводи учасника судового процесу - підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи, державного чи іншого органу щодо відкладення розгляду справи у зв'язку з відсутністю його представника (з причин, пов'язаних з відпусткою, хворобою, службовим відрядженням, участю в іншому судовому засіданні і т. п.). При цьому господарський суд виходить з того, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника згідно з частинами першою - п'ятою статті 28 ГПК, з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов'язаних з ним трудовими відносинами. Неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах (статті 32 - 34 ГПК), причому відсутність коштів для оплати послуг представника не може свідчити про поважність причини його відсутності в судовому засіданні.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

З огляду на викладене, враховуючи те, що про день, час та місце проведення судового засідання відповідач-2 був повідомлений належним чином та не був позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника, суд дійшов висновку, що клопотання відповідача-2 про відкладення розгляду справи підлягає відхиленню.

Положеннями ч. 1 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що сторона або прокурор у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування господарським судом доказів. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, що перешкоджають його наданню; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має підприємство чи організація; 4) обставини, які може підтвердити цей доказ.

Обов'язок по доведенню обставин покладено положеннями Господарського процесуального кодексу України на сторін у справі, а судом надається оцінка доводам сторін з урахуванням представлених ними доказів.

При зверненні з клопотанням про витребування доказів, сторона має довести перед судом обставини на які зроблені посилання в обґрунтування необхідності вчинення відповідних дій, а не стверджувати про можливе підтвердження отриманими відомостями своїх припущень.

Враховуючи те, що документи зазначені в клопотанні відповідача-2 про витребування доказів неодноразово ухвалами суду від 03.04.2017р. та 20.04.2017р. витребовувались у публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк", суд дійшов висновку про відмову в задоволенні вказаного клопотання.

Щодо залучення третьої особи суд відзначає про те, що розгляд заяв про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду не відноситься до справ позовного провадження, тобто спір по суті не розглядається, і відповідно не передбачає можливості залучення третіх осіб до участі у розгляді справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про наявність обставин, які є достатніми підставами для залишення заяви публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" без розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 6 ст. 56 Закону України "Про третейські суди", що кореспондується зі ст. 122-10 Господарського процесуального кодексу України, компетентний суд відмовляє в задоволенні заяви про видачу виконавчого документа, якщо: 1) на день прийняття рішення за заявою про видачу виконавчого документа рішення третейського суду скасовано компетентним судом; 2) справа, по якій прийнято рішення третейського суду, не підвідомча третейському суду відповідно до закону; 3) пропущено встановлений цією статтею строк для звернення за видачею виконавчого документа, а причини його пропуску не визнані судом поважними; 4) рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди. Якщо рішенням третейського суду вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди, то скасовано може бути лише ту частину рішення, що стосується питань, які виходять за межі третейської угоди; 5) третейська угода визнана недійсною компетентним судом; 6) склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам статей 16 - 19 цього Закону; 7) рішення третейського суду містить способи захисту прав та охоронюваних інтересів, які не передбачені законами України; 8) постійно діючий третейський суд не надав на вимогу компетентного суду відповідну справу; 9) третейський суд вирішив питання про права і обов'язки осіб, які не брали участь у справі.

Судом встановлено, що 22.06.2007р. публічним акціонерним товариством "Укрсоцбанк" та товариством з обмеженою відповідальністю "СК Атлант" укладено договір кредиту №110М/07, відповідно до п.6.2. якого у випадку неможливості вирішення спору шляхом переговорів, сторони керуючись ст. 4 Закону України „Про третейські суди", домовляються про те, що спір розглядається одноособово третейським суддею Мороз Оленою Анатоліївною Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків, що знаходиться за адресою: 02002, м. Київ, вул. М. Раскової, 15. У випадку неможливості розгляду спору вказаним третейським суддею спір розглядається третейським суддею Ярошовцем Василем Миколайовичем або Білоконем Юрієм Миколайовичем у порядку черговості, вказаному у даному пункті. У разі, якщо спір не може бути розглянутий визначеним у даному пункті суддями, суддя призначається Головою Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків у відповідності до чинного Регламенту Постійно діючого Третейського суду при асоціації українських банків.

22.06.2007р. публічним акціонерним товариством "Укрсоцбанк", товариством з обмеженою відповідальністю "СК Атлант" та товариством з додатковою відповідальністю "Страхова компанія Атлант" укладено договір поруки №110М/071п, відповідно до п.5.2. якого у випадку неможливості вирішення спору шляхом переговорів, сторони керуючись ст. 4 Закону України „Про третейські суди", домовляються про те, що спір розглядається одноособово третейським суддею Мороз Оленою Анатоліївною Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків, що знаходиться за адресою: 02002, м. Київ, вул. М. Раскової, 15. У випадку неможливості розгляду спору вказаним третейським суддею спір розглядається третейським суддею Ярошовцем Василем Миколайовичем або Білоконем Юрієм Миколайовичем у порядку черговості, вказаному у даному пункті. У разі, якщо спір не може бути розглянутий визначеним у даному пункті суддями, суддя призначається Головою Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків у відповідності до чинного Регламенту Постійно діючого Третейського суду при асоціації українських банків.

Статтею 16 Закону "Про третейські суди" встановлено, що склад третейського суду формується шляхом призначення чи обрання третейських суддів (третейського судді). Третейський суд може розглядати справи в складі одного третейського судді або в будь-якій непарній кількості третейських суддів. У постійно діючому третейському суді кількісний та персональний склад третейського суду визначається за правилами, встановленими регламентом третейського суду. У третейському суді для вирішення конкретного спору сторони на свій розсуд можуть домовитися про кількісний і персональний склад третейського суду. За всіх умов третейський суд може розглядати справи в будь-якій непарній кількості третейських суддів. Якщо сторони не погодили кількісний склад третейського суду в третейському суді для вирішення конкретного спору, то третейський розгляд здійснюється у складі трьох суддів.

Згідно ст. 17 Закону "Про третейські суди" формування складу третейського суду в постійно діючому третейському суді здійснюється в порядку, встановленому регламентом третейського суду. Формування складу третейського суду в третейському суді для вирішення конкретного спору здійснюється в порядку, погодженому сторонами. Якщо сторони не погодили іншого, то формування складу третейського суду в третейському суді для вирішення конкретного спору здійснюється в такому порядку: 1) при формуванні третейського суду в складі трьох і більше третейських суддів кожна із сторін призначає чи обирає рівну кількість третейських суддів, а обрані у такий спосіб третейські судді обирають ще одного третейського суддю для забезпечення непарної кількості третейських суддів. Якщо одна із сторін не призначить чи не обере належної кількості третейських суддів протягом 10 днів після одержання прохання про це від іншої сторони або якщо призначені чи обрані сторонами третейські судді протягом 10 днів після їх призначення чи обрання не оберуть ще одного третейського суддю, то розгляд спору в третейському суді припиняється і цей спір може бути переданий на вирішення компетентного суду; 2) якщо спір підлягає вирішенню третейським суддею одноособово і після звернення однієї сторони до іншої з пропозицією про призначення чи обрання третейського судді сторони не призначать чи не оберуть третейського суддю, то розгляд спору в третейському суді припиняється і цей спір може бути переданий на вирішення компетентного суду. Головуючий складу третейського суду у справі та третейський суддя у випадку, передбаченому абз. 1 п. 1 ч. 3 цієї статті, обирається не менш як двома третинами від призначеного чи обраного складу суду шляхом відкритого голосування.

Відповідно до п.п. 1,2 ст. 17 Регламенту Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків формування складу третейського суду в постійно діючому Третейському суді здійснюється в порядку, встановленому цим Регламентом. Якщо інше не передбачено третейською угодою справа розглядається одним суддею. Якщо спір підлягає розгляду суддею одноособово, не пізніше 5 днів з моменту реєстрації позовної заяви Голова Третейського суду або заступник повинен призначити суддю.

При цьому, суд приймає до уваги, що відповідно до частини другої статті 22 Господарського процесуального кодексу України сторони мають право, зокрема, подавати докази та брати участь в їх дослідженні.

Відповідно до частини 2 статті 4-3 Господарського процесуального кодексу України, суд створює сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, а сторони, в свою чергу, відповідно до частини 3 статті 22 Господарського процесуального кодексу України зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони вживати заходів до всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин справи.

Водночас, частиною першою статті 33 Господарського процесуального кодексу України передбачено обов'язок доказування кожною стороною тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а статті 38 і 65 названого Кодексу уповноважують господарський суд в разі недостатності доказів витребувати їх, у тому числі в порядку підготовки справи до розгляду.

Так, ухвалами суду від 03.04.2017р. та 20.04.2017р. з метою встановлення наявності або відсутності підстав для відмови в задоволенні заяви про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 15.12.2014р., зокрема, визначених у п. 6 ч. 6 ст. 51 Закону України "Про третейські суди", суд зобов'язував заявника надати:

- оригінали (для огляду в судовому засіданні) Договору кредиту № 110М/07 від 22.06.2007р. та Договору поруки № 110М/071п від 22.06.2007р.;

- письмові пояснення щодо визначення третейського судді по розгляду справи №1997/14 з огляду на п. 5.2. договорів та Регламенту Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків;

- докази на підтвердження повноважень ОСОБА_1, діючого на підставі довіреності №02-36/3075 від 24.10.2014р., виданої головою правління ОСОБА_2, тоді як, згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань керівником та підписантами значаться ОСОБА_3 та ОСОБА_4

Вимоги ухвал суду заявником не виконані та представник заявника двічі не з'явився на виклик у засідання господарського суду, що перешкоджає встановленню обставин, які є необхідними для вирішення заяви по суті.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 81 Господарського процесуального кодексу України господарський суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані господарським судом матеріали, необхідні для вирішення спору, або представник позивача не з'явився на виклик у засідання господарського суду і його нез'явлення перешкоджає вирішенню спору. Після усунення обставин, що зумовили залишення позову без розгляду, позивач має право знову звернутися з ним до господарського суду в загальному порядку.

Крім того, відповідно до пункту 1 частини першої статті 81 Господарського процесуального кодексу України господарський суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Заявник на вимогу ухвал суду не надав доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_1, діючого на підставі довіреності №02-36/3075 від 24.10.2014р., виданої головою правління ОСОБА_2, з урахуванням тієї обставини, що згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань керівником та підписантами значаться ОСОБА_3 та ОСОБА_4

Враховуючи вищевикладені обставини, суд позбавлений можливості дійти беззаперечного висновку, що заява публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 15.12.2014р. підписана уповноваженою на те особою, а також встановити відсутність обставин, передбачених ст. 51 Закону України "Про третейські суди" та ст. 122-10 Господарського процесуального кодексу України.

Судом також враховано рекомендації, викладені у постанові Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" №18 від 26.12.2011 року стосовно того, що при вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду (стаття 81 ГПК) господарським судам слід мати на увазі, що застосування пункту 5 частини першої цієї статті можливо лише за наявності таких умов:

- додаткові документи вважаються витребуваними, тільки якщо про це зазначено у відповідному процесуальному документі або, в разі оголошення перерви в судовому засіданні, - в протоколі такого засідання;

- витребувані документи чи явка представника позивача дійсно необхідні для вирішення спору, тобто за їх відсутності суд позбавлений можливості вирішити спір по суті;

- позивач не подав документи, витребувані судом при підготовці справи до розгляду (стаття 65 ГПК) або в порядку статті 38 названого Кодексу, чи не направив свого представника в засідання господарського суду без поважних причин. Отже, перш ніж залишити позов без розгляду господарський суд зобов'язаний з'ясувати причини невиконання його вимог позивачем і об'єктивно оцінити їх поважність.

Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об'єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов'язків, покладених на нього судом. Відповідні докази подаються позивачем і оцінюються господарським судом за загальними правилами статті 43 ГПК.

У разі неповідомлення позивачем таких причин суд вправі, в залежності від конкретних обставин справи, або залишити позов без розгляду, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

Таким чином, враховуючи те, що заявник без поважних причин не направив свого представника в засідання господарського суду, які відбулися 20.04.2017р. та 11.05.2017р. року, а також не виконав вимог суду, викладені в ухвалах від 03.04.2017р. та 20.04.2017р., що перешкоджає розгляду заяви по суті, суд вважає, що заява підлягає залишенню без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 81 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням). Оскільки заява залишена без розгляду у зв'язку з неявкою представника заявника та неподанням витребуваних судом доказів, відтак підстави для повернення судового збору відсутні.

Керуючись ст.ст. 81 (п. 1, 5), 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 15.12.2014р. у справі № 910/1602/17 залишити без розгляду.

СуддяА.І. Привалов