ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД Закарпатської області
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

24.05.2017 р. Справа № 907/211/16

За позовом Приватного підприємства Б.М.М., м. Ужгород

до Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 Аваль, м. Київ в особі Закарпатської обласної дирекції, м. Ужгород

про визнання недійсним іпотечного договору № 014/02-2/096-Z/2 від 02.07.2008 року, укладеного між ВАТ ОСОБА_1 Аваль, м. Київ в особі Закарпатської обласної дирекції та Приватним підприємством Б.М.М., посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_2 та зареєстрованого в реєстрі за № 1529 з моменту його укладення;

проведення державної реєстрації припинення іпотеки в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрацію припинення обтяження речового права на нерухоме майно шляхом внесення запису про припинення іпотеки та припинення заборони на предмет іпотеки на нерухоме майно, а саме: будівлі, що складається з літ. А', літ. А'', літ. А''' загальною площею 606,4 кв.м. та належить іпотекодавцю на підставі Свідоцтва про право власності, виданого виконавчим комітетом Ужгородської міської ради 03.01.2002 року на підставі рішення виконкому Ужгородської міської ради № 231 від 26.12.2001 року, внесений в реєстр за іпотечним договором від 02.07.2008 року між ВАТ ОСОБА_1 Аваль, м. Київ в особі Закарпатської обласної дирекції та Приватним підприємством Б.М.М., посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_2 та зареєстрованого в реєстрі за № 1529 (позовні вимоги викладено у відповідності до заяви позивача, поданої в порядку вимог ст. 22 Господарського процесуального кодексу України про їх уточнення),

Суддя господарського суду Пригара Л.І.

представники:

Позивача ОСОБА_3, довіреність б/н від 01.03.2016 року

Відповідача ОСОБА_4, довіреність № 439/15 від 01.09.2015 року

СУТЬ СПОРУ: Приватним підприємством Б.М.М., м. Ужгород заявлено позов до Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 Аваль, м. Київ в особі Закарпатської обласної дирекції, м. Ужгород про визнання недійсним іпотечного договору № 014/02-2/096-Z/2 від 02.07.2008 року, укладеного між ВАТ ОСОБА_1 Аваль, м. Київ в особі Закарпатської обласної дирекції та Приватним підприємством Б.М.М., посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_2 та зареєстрованого в реєстрі за № 1529 з моменту його укладення; проведення державної реєстрації припинення іпотеки в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрацію припинення обтяження речового права на нерухоме майно шляхом внесення запису про припинення іпотеки та припинення заборони на предмет іпотеки на нерухоме майно, а саме: будівлі, що складається з літ. А', літ. А'', літ. А''' загальною площею 606,4 кв.м. та належить іпотекодавцю на підставі Свідоцтва про право власності, виданого виконавчим комітетом Ужгородської міської ради 03.01.2002 року на підставі рішення виконкому Ужгородської міської ради № 231 від 26.12.2001 року, внесений в реєстр за іпотечним договором від 02.07.2008 року між ВАТ ОСОБА_1 Аваль, м. Київ в особі Закарпатської обласної дирекції та Приватним підприємством Б.М.М., посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_2 та зареєстрованого в реєстрі за № 1529 (позовні вимоги викладено у відповідності до заяви позивача, поданої в порядку вимог ст. 22 Господарського процесуального кодексу України про їх уточнення).

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю. Подав суду письмові пояснення б/н, б/д (вх. № 02.3.1-11/6455/17 від 24.05.2017 року) по суті заявлених позовних вимог з врахуванням обставин, що встановлені та зазначені у постанові Вищого господарського суду України по даній справі.

Вимог суду щодо подання документів, необхідних для вирішення судом питання про проведення у справі повторної почеркознавчої експертизи позивач не виконав. Натомість, зазначив про неможливість явки в судове засідання викликаного судом засновника Приватного підприємства Б.М.М. ОСОБА_5 для відібрання експериментальних зразків підписів, у звязку з його хворобою.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечила з мотивів, наведених у письмових поясненнях, що містяться в матеріалах справи. Водночас, витребуваних судом оригіналів документів, необхідних для вирішення судом питання про проведення у справі почеркознавчої експертизи не подала, зазначила, що таке неподання є наслідком затримки надходження вказаних оригіналів документів від банку, місцезнаходженням якого є місто Київ. З покликанням на необхідність додаткового часу для подання витребуваних судом документів, необхідність дослідження судом великого обсягу документів, що стосуються суті заявлених у справі позовних вимог, а також неявку у в судове засідання засновника Приватного підприємства Б.М.М. ОСОБА_5 для відібрання експериментальних зразків підписів, представник відповідача в судовому засіданні наголосила на доцільності призначення колегіального розгляду даної справи, про що подала відповідне клопотання.

Представник позивача подане представником відповідача клопотання про колегіальний розгляд справи залишив на розсуд суду.

Питання щодо колегіального розгляду справ у судах першої інстанції врегульовано статтею 15 Закону України Про судоустрій і статус суддів. Даною нормою, зокрема, встановлено, що справи у судах першої інстанції розглядаються суддею одноособово або колегією суддів.

Законодавчий припис щодо колегіального розгляду справ у судах першої інстанції кореспондується із частиною 1 статті 4-6 Господарського процесуального кодексу України, згідно вимог якої справи у місцевих господарських судах розглядаються суддею одноособово. Будь-яку справу, що відноситься до підсудності цього суду, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів.

Закон не визначає, які саме категорії справ підлягають колегіальному розгляду. Складність справи може визначатися залежно від складності спірних матеріально правових відносин; кількості доказів, поданих на підтвердження вимог та заперечень; неясності чи суперечливості правових норм, що підлягають застосуванню у спірних відносинах; неоднаковості судової практики застосування правових норм, що регулюють спірні відносини тощо.

Розгляд справи може бути призначено у колегіальному складі як до початку розгляду справи при первісному визначенні складу суду, так і після початку розгляду справи у випадку виявлення викладених вище підстав. Заява про розгляд справи колегією суддів може бути подана сторонами. Крім того, суддя, який розпочав розгляд справи одноособово, не позбавлений права ініціювати процедуру введення до складу суду додатково двох суддів.

Таким чином, питання про необхідність та доцільність призначення колегіального розгляду конкретної справи вирішується судом з урахуванням категорії спору, а також з огляду на конкретні обставини, що свідчать про складність кожної конкретної справи.

З огляду на характер спірних відносин, доводи та заперечення сторін, в тому числі щодо проведення у справі повторної почеркознавчої експертизи та неоднаковості практики судів вищих інстанцій щодо вирішення спорів зазначеної категорії, а також приймаючи до уваги факт перебування справи вже на новому розгляді, що в свою чергу, потребує дослідження судом великої кількості вже напрацьованих у справі доказів та виконання вказівок суду касаційної інстанції з метою встановлення обєктивної істини, дана справа відноситься до категорії складних справ.

Беручи до уваги вищенаведене та засади формування колегії суддів, визначені Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 25 від 02.04.2015 року та ст. 15 Закону України „Про судоустрій і статус суддів, суд дійшов висновку призначити колегіальний розгляд справи у складі трьох суддів та звернутися до керівника апарату господарського суду Закарпатської області для визначення автоматизованою системою документообігу суду складу колегії суддів в порядку статті 21 ГПК України.

У звязку з призначенням колегіального розгляду справи, строк її розгляду починається заново.

Керуючись ст. ст. 46, 86 Господарського процесуального кодексу України,

СУД УХВАЛИВ:

1. Призначити колегіальний розгляд справи № 907/211/16 у складі трьох суддів.

2. Звернутись до керівника апарату господарського суду Закарпатської області для визначення автоматизованою системою документообігу суду складу колегії суддів в порядку статті 21 ГПК України.

3. Дату наступного судового засідання визначити після формування колегіального складу суду та прийняття колегією суду справи № 907/211/16 до провадження.

Суддя Пригара Л.І.