ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

17.05.17р. Справа № 904/4301/17

За позовом Державного підприємства "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря"-"Машпроект" (м. Миколаїв)

до Публічного акціонерного товариства "Криворізький турбінний завод "Констар" (м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області)

про зобов'язання здійснити реєстрацію податкових накладних на суму ПДВ 142 798 грн. 80 коп. в Єдиному реєстрі податкових накладних на дату виникнення податкових зобов'язань по договору № 277У-2013 від 20.02.2013

Суддя Фещенко Ю.В.

Представники:

від позивача: ОСОБА_1 - юрисконсульт 2 категорії (довіреність № 17/1-5948 від

18.07.2016)

від відповідача: не з'явився

СУТЬ СПОРУ:

Державне підприємство "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря"-"Машпроект" (далі - позивач) звернулося до господарського суду Дніпропетровської області із позовною заявою, в якій просить суд зобов'язати Публічне акціонерне товариство "Криворізький турбінний завод "Констар" (далі - відповідач) здійснити реєстрацію податкових накладних на суму ПДВ 142 798 грн. 80 коп. в Єдиному реєстрі податкових накладних на дату виникнення податкових зобов'язань за результатами господарських операцій по договору № 277У-2013 від 20.02.2013.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору підряду № 277У-2013 від 20.02.2013 в частині здійснення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у визначений строк.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 07.04.2017 порушено провадження у справі та її розгляд призначено в засіданні на 26.04.2017.

Від позивача надійшов супровідний лист (вх.суду 24205/17 від 26.04.2017), в якому він просив суд долучити до матеріалів справи витребувані судом документи.

У судове засідання 26.04.2017 з'явився представник позивача.

Представник відповідача у судове засідання 26.04.2017 не з'явився, причин нез'явлення суду не повідомив, відзиву на позов та інші витребувані судом документи не надав; про день, час та місце розгляду справи відповідач був повідомлений належним чином (а.с.169-170), у зв'язку з чим суд перейшов до розгляду справи по суті.

У судовому засіданні 26.04.2017 представником позивача було викладено зміст позовних вимог, наведено доводи в їх обґрунтування.

В той же час, у судовому засіданні 26.04.2017 судом було зауважено, що для правильного вирішення спору існує необхідність у витребуванні у сторін додаткових доказів.

У зв'язку з викладеним, ухвалою суду від 26.04.2017 в порядку статті 77 Господарського процесуального кодексу України, в межах строків, встановлених статтею 69 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи було відкладено на 17.05.2017, у зв'язку з необхідністю повторного виклику сторін, витребування документів по справі.

Вказане свідчить про достатність часу для підготовки сторін до судового розгляду, подання заперечень та доказів в обґрунтування своєї позиції.

У судове засідання 17.05.2017 з'явився представник позивача.

Представник відповідача у судове засідання 17.05.2017 вдруге не з'явився, причин нез'явлення суду не повідомив, відзиву на позов та інші витребувані судом документи не надав, з приводу чого суд вважає за необхідне зазначити таке.

Особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце розгляду судом справи у разі виконання останнім вимог частини 1 статті 64 та статті 87 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 2 статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців" визначено, що в Єдиному державному реєстрі містяться відомості щодо юридичної особи, зокрема, про місцезнаходження останньої.

На підтвердження адреси відповідача судом долучено до матеріалів справи витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 07.04.2017, з якого вбачається, що місцезнаходженням відповідача є: 50045, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вулиця Окружна, будинок 127, на яку і була направлена кореспонденція господарського суду для відповідача.

При цьому, поштове відправлення на адресу відповідача, в якому містилася ухвала суду від 26.04.2017, було вручено відповідачу 03.05.2017, що підтверджується поштовим повідомленням № 336 (№ 870), яке повернулося до суду з відповідною відміткою.

Крім того, суд наголошує на тому, що ухвали суду від 07.04.2017 та від 26.04.2017 були надіслані сторонам у справі завчасно, з урахуванням Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 № 958.

Отже, суд приходить до висновку, що відповідач про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Крім того, будь-яких клопотань чи заперечень відповідач протягом місяця з моменту отримання ухвали суду не подав.

При цьому, стаття 22 Господарського процесуального кодексу України зобов'язує сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.

Відповідно до абзацу 1 пункту 3.9.2. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Статтею 77 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Суд вважає, що відповідач не скористався своїм правом на участь у судовому засіданні та вважає можливим розглянути справу за відсутності представника відповідача, оскільки останній повідомлений про час та місце судового засідання належним чином, а матеріали справи містять достатньо документів, необхідних для вирішення спору по суті та прийняття обґрунтованого рішення.

У судовому засіданні 17.05.2017 представник позивача наполягав на задоволенні позовних вимог з підстав, викладених у позовній заяві.

Крім того, представник позивача наполягав на тому, що причини для відкладення розгляду справи відсутні, оскільки матеріали справи містять достатньо документів, необхідних для вирішення спору по суті та прийняття обґрунтованого рішення. Також представник позивача наголошував на тому, що неявка у судове засідання представника відповідача не є перешкодою для розгляду справи.

Судом також враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Враховуючи те, що норми статті 65 Господарського процесуального кодексу України, щодо обов`язку господарського суду витребувати у сторін документи і матеріали, що необхідні для вирішення спору, кореспондуються з диспозитивним правом сторін подавати докази, а пункт 4 частини 3 статті 129 Конституції України визначає одним з принципів судочинства свободу в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та заперечень та здійснені всі необхідні дії щодо витребування додаткових доказів, а тому вважає за можливе розглядати справу за наявними в ній і додатково поданими на вимогу суду матеріалами і документами.

У пункті 2.3. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 роз'яснено: якщо стороною (або іншим учасником судового процесу) у вирішенні спору не подано суду в обґрунтування її вимог або заперечень належні і допустимі докази, в тому числі на вимогу суду, або якщо в разі неможливості самостійно надати докази нею не подавалося клопотання про витребування їх судом (частина перша статті 38 Господарського процесуального кодексу України), то розгляд справи господарським судом може здійснюватися виключно за наявними у справі доказами, і в такому разі у суду вищої інстанції відсутні підстави для скасування судового рішення з мотивів неповного з'ясування місцевим господарським судом обставин справи.

Отже, справа розглядається за наявними в ній матеріалами, визнаними судом достатніми, в порядку статті 75 Господарського процесуального кодексу України.

Клопотання про здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не заявлялось.

Суд, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши представника позивача, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з частиною 1, пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частина 1 статті 626 Цивільного кодексу України передбачає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Так, 20.02.2013 між Державним підприємством "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря"-"Машпроект" (далі замовник, позивач) та Публічним акціонерним товариством "Криворізький турбінний завод "Констар" (далі виконавець, відповідач) був укладений договір підряду № 277У-2013 (далі договір, а.с. 19-23), відповідно до умов якого замовник доручає, а виконавець зобовязується виконати відповідно до умов договору роботу з обробки давальницької сировини заготовок з металу (далі заготовки), в готову продукцію поковки-штамповки (далі поковки), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконані роботи, згідно специфікацій №№ 1-13 та заявочної специфікації № 14 від 10.04.2014 (пункт 1.1 договору в редакції додаткової угоди № 1 від 10.04.2014).

Відповідно до пункту 2.1 договору (в редакції додаткової угоди № 1 від 10.04.2014), вартість робіт зазначається у специфікаціях №№ 1-13 та заявочній специфікації № 14 від 10.04.2014, які додаються до договору.

Згідно з пунктом 2.2 договору (в редакції додаткової угоди № 1 від 10.04.2014), вартість робіт з урахуванням ПДВ, перелік та кількість поковок, які необхідно виготовити за договором, зазначають у заявочній специфікації № 14 від 10.04.2014.

За приписами пункту 3.2. договору строк виготовлення поковок - не більше 60 календарних днів з дати надходження попередньої оплати на розрахунковий рахунок виконавця.

Положеннями пункту 5.2. договору передбачено, що замовник вивозить готову продукцію по договору протягом 10-ти днів, з моменту повідомлення його виконавцем про готовність поковок до відвантаження.

Відповідно до пункту 6.1. договору (в редакції додаткової угоди № 1 від 10.04.2014), розрахунки за виготовлені поковки здійснюються наступним чином:

- попередня оплата в розмірі 50% від суми заявки на виконання робіт здійснюються протягом 5 банківських днів, після пред'явлення рахунку на оплату;

- оплата в розмірі 50% від суми заявки за виконані роботи здійснюється протягом 5 банківських днів від дати передачі поковок.

Як вбачається з матеріалів справи відповідачем були виконані роботи за договором, що підтверджується видатковими накладними, наданими позивачем, а саме: №№ РН-00082 від 08.06.2016, РН-00083 від 08.06.2016, РН-00095 від 22.06.2016, РН-00100 від 06.07.2016, РН-00101 від 06.07.2016, РН-00112 від 20.07.2016,РН-00120 від 03.08.2016, РН-00135 від 17.08.2016, РН-00136 від 17.08.2016, РН-00138 від 23.08.2016, РН-00163 від 12.10.2016, РН-00164 від 12.10.2016, РН-00165 від 12.10.2016, РН-00166 від 12.10.2016, РН-00178 від 23.11.2016 (а.с.56-70).

Вказані видаткові накладні підписані та скріплені печатками сторін без зауважень та заперечень до них.

Позивач в свою чергу, перерахував відповідачу грошові кошти на оплату виконаних за договором робіт, що підтверджується наявними в матеріалах справи платіжними дорученнями (а.с.71-88). Зазначені платіжні доручення містять відмітку банку про проведення платежів.

Позивач посилається на обставини невиконання відповідачем вимог Податкового кодексу України та взятих на себе договірних зобовязань щодо реєстрації податкових накладних на суму податку на додану вартість 142 798 грн. 80 коп. за результатами господарських операцій по договору, внаслідок чого позивач був позбавлений права на нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та отримання бюджетного відшкодування податку на додану вартість, що і є причиною спору.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з таких підстав.

Відповідно до свідоцтва № 100337311 від 26.05.2011 про реєстрацію платника на додану вартість, Публічне акціонерне товариство "Криворізький турбінний завод "Констар" є платником податку на додану вартість (а.с.17).

Згідно із свідоцтвом № 19062600 від 20.10.2006 про реєстрацію платника податку на додану вартість Державне підприємство "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря"-"Машпроект" є також платником податку на додану вартість (а.с.18).

Як вбачається з матеріалів справи відповідач виконав роботи за договором підряду №277У-2013 від 20.02.2013, згідно із видатковими накладними №№ РН-00082 від 08.06.2016, РН-00083 від 08.06.2016, РН-00095 від 22.06.2016, РН-00100 від 06.07.2016, РН-00101 від 06.07.2016, РН-00112 від 20.07.2016,РН-00120 від 03.08.2016, РН-00135 від 17.08.2016, РН-00136 від 17.08.2016, РН-00138 від 23.08.2016, РН-00163 від 12.10.2016, РН-00164 від 12.10.2016, РН-00165 від 12.10.2016, РН-00166 від 12.10.2016, РН-00178 від 23.11.2016 (а.с.56-70).

Позивач в свою чергу сплатив роботи, виконані відповідачем за договором підряду №277У-2013 від 20.02.2013, що підтверджується платіжними дорученнями, які містяться в матеріалах справи (а.с.71-88).

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.7. тієї ж статті встановлено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування (пункт 201.10 статті 201 Податкового кодексу України).

Згідно із абзацами першим, третім пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв'язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними / розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3, 5 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307, податкову накладну складає особа, яка зареєстрована як платник податку у контролюючому органі та якій присвоєно індивідуальний податковий номер платника податку на додану вартість. Податкова накладна та додатки до неї складаються в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи. Усі податкові накладні, у тому числі накладні, особливості заповнення яких викладені в пунктах 9 - 15 та 19 цього Порядку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, та за формою, чинною на день такої реєстрації. Податкова накладна складається у день виникнення податкових зобов'язань постачальника (продавця), крім випадків, передбачених Податковим кодексом України та цим Порядком.

Пунктом 1 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, передбачено, що подання податкової накладної та/або розрахунку коригування ДФС в електронній формі здійснюється відповідно до Порядку підготовки і подання податкових документів в електронній формі засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженого в установленому порядку.

Згідно із пунктами 1, 2 Розділу ІІ Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженої наказом Державної податкової адміністрації України від 10.04.2008 № 233, платник податків здійснює формування та подання податкових документів в електронному вигляді відповідно до законодавства із застосуванням спеціалізованого програмного забезпечення формування податкових документів, засобу КЗІ, керуючись цією Інструкцією та договором. Для подання податкових документів до органів ДПС в електронному вигляді платник податків повинен мати: спеціалізоване програмне забезпечення для формування податкових документів в електронному вигляді у затвердженому форматі (стандарті); доступ до мережі Інтернет та можливість відправлення/приймання електронних повідомлень по електронній пошті; засіб КЗІ (сумісний за форматами даних із засобами КЗІ, що використовуються в органах ДПС); чинні посилені сертифікати відкритих ключів, сформованих акредитованим центром сертифікації ключів для платника податків та уповноважених посадових осіб платника податків, підписи яких є обов'язковими для податкової звітності у паперовій формі.

Пунктом 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, встановлено, що внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Відповідно до пункту 8 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі, у якій наводяться реквізити зазначених документів, відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, результати перевірки електронного цифрового підпису, інформація про постачальника (продавця) товарів (послуг), дата і час прийняття, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова накладна та/або розрахунок коригування. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається платникові податку, який здійснює реєстрацію, засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається у ДФС.

Згідно із пунктами 13, 15 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, з метою отримання інформації, що міститься у Реєстрі, платник податку складає запит за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення в електронному вигляді у форматі (відповідно до стандарту), затвердженому в установленому порядку, та надсилає його засобами телекомунікаційного зв'язку ДФС. На запит платника податку щодо надання інформації, яка міститься у Реєстрі, безоплатно видається: про податкову накладну та/або розрахунок коригування - витяг з Реєстру; про податкову накладну, до якої на дату надходження такого запиту зареєстровано розрахунок коригування, - витяг, що містить відомості про податкову накладну та відповідний розрахунок коригування; про розрахунок коригування до податкової накладної - витяг, що містить відомості про податкову накладну та відповідний розрахунок коригування; повідомлення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування і податкову накладну та/або розрахунок коригування в електронній формі. Запит платника податку в електронній формі підлягає шифруванню та надсилається ДФС засобами телекомунікаційного зв'язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис" та "Про електронні документи та електронний документообіг". Примірник запиту в електронній формі зберігається у платника податку.

Пунктом 17 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, встановлено, що ДФС здійснює пошук зазначеної у запиті податкової накладної та/або розрахунку коригування та складає витяг з Реєстру, у якому наводяться відомості щодо податкової накладної та розрахунку коригування. Зазначений витяг надсилається платникові податку не пізніше операційного дня, що настає за днем надходження запиту.

На зазначений витяг накладається електронний підпис ДФС, який після шифрування надсилається на електронну адресу, зазначену в запиті платника податку.

З наведеного вбачається, що строк виконання відповідачем зобов'язань із реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму ПДВ 142 798 грн. 80 коп., за результатами господарських операцій по договору підряду № 277У-2013 від 20.02.2013, згідно видаткових накладних №№ РН-00082 від 08.06.2016, РН-00083 від 08.06.2016, РН-00095 від 22.06.2016, РН-00100 від 06.07.2016, РН-00101 від 06.07.2016, РН-00112 від 20.07.2016,РН-00120 від 03.08.2016, РН-00135 від 17.08.2016, РН-00136 від 17.08.2016, РН-00138 від 23.08.2016, РН-00163 від 12.10.2016, РН-00164 від 12.10.2016, РН-00165 від 12.10.2016, РН-00166 від 12.10.2016, РН-00178 від 23.11.2016 та платіжних доручень про їх оплату, є таким, що настав.

Доказів виконання умов договору та чинного законодавства щодо реєстрації податкових накладних у встановленому порядку відповідач не надав, доводи позивача, викладені в обґрунтування позовних вимог, не спростував.

Таким чином, матеріалами справи підтверджується та не спростовано відповідачем, що відповідач не здійснив реєстрацію податкових накладних на суму 142 798 грн. 80 коп. ПДВ, вказані вище податкові накладні та платіжні доручення не були внесені (зареєстровані) відповідачем до Єдиного реєстру податкових накладних, що є порушенням зобов'язання, визначеного договором та умовами чинного законодавства України.

За наведеного, враховуючи встановлені судом фактичні обставини справи та наведені вище положення чинного законодавства, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до статті 84 Господарського процесуального кодексу України при задоволенні позову в резолютивній частині рішення вказуються найменування сторони, на користь якої вирішено спір, і сторони, з якої здійснено стягнення грошових сум або яка зобов'язана виконати відповідні дії, строк виконання цих дій, а також строк сплати грошових сум при відстрочці або розстрочці виконання рішення.

Відповідно до пункту 9.10. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 (зі змінами) № 6 "Про судове рішення" у рішенні про вчинення певних дій або про припинення певних дій - вказується відповідний припис, наприклад: "Такому-то звільнити таке-то приміщення (із зазначенням його найменування, місцезнаходження згідно з поштовою адресою, площі)", "Такому-то припинити такі-то дії, які перешкоджають доступу такого-то у приміщення (із зазначенням тих же даних про приміщення)", строк виконання відповідних дій та/або про видачу наказу про примусове виконання рішення.

З огляду на період часу, протягом якого триває порушення прав позивача, невелику кількість накладних, які підлягають реєстрації, суд вважає за необхідне встановити десятиденний строк з дати набрання рішенням законної сили для здійснення цієї реєстрації.

Згідно з частиною 1 статті 49 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки спір виник внаслідок неправомірних дій відповідача, судові витрати по справі, з урахуванням положень статті 49 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідача у сумі 1 600 грн. 00 коп.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 1, 4-5, 33, 34, 44, 49, 82 - 85 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Зобов'язати Публічне акціонерне товариство "Криворізький турбінний завод "Констар" (50045, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вулиця Окружна, будинок 127; ідентифікаційний код 13461621) здійснити реєстрацію податкових накладних на загальну суму ПДВ 142 798 грн. 80 коп. в Єдиному реєстрі податкових накладних на дату виникнення податкових зобовязань по договору № 277У-2013 від 20.02.2013, за результатами господарських операцій по видатковим накладним №№ РН-00082 від 08.06.2016, РН-00083 від 08.06.2016, РН-00095 від 22.06.2016, РН-00100 від 06.07.2016, РН-00101 від 06.07.2016, РН-00112 від 20.07.2016,РН-00120 від 03.08.2016, РН-00135 від 17.08.2016, РН-00136 від 17.08.2016, РН-00138 від 23.08.2016, РН-00163 від 12.10.2016, РН-00164 від 12.10.2016, РН-00165 від 12.10.2016, РН-00166 від 12.10.2016, РН-00178 від 23.11.2016 протягом десяти днів з дати набрання рішенням законної сили.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства "Криворізький турбінний завод "Констар" (50045, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вулиця Окружна, будинок 127; ідентифікаційний код 13461621) на користь Державного підприємства "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування" "Зоря"-"Машроект" (54018, Миколаївська область, м. Миколаїв, проспект Жовтневий, будинок 42-А, ідентифікаційний код 31821381) 1600 грн. 00 коп. витрат по сплаті судового збору.

Видати накази після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом десяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпропетровського апеляційного господарського суду через господарський суд Дніпропетровської області.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Суддя ОСОБА_2