ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2017 року Справа № 923/977/16

Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

головуючого суддіСибіги О.М.,
суддівДанилової М.В., Швеця В.О.
розглянувши матеріали касаційної скаргиФізичної особи-підприємця ОСОБА_4, м. Херсон
на постановуОдеського апеляційного господарського суду від 06.12.2016 року
у справі господарського суду Херсонської області
за позовомФізичної особи-підприємця ОСОБА_4, м. Херсон
доПублічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго", м. Херсон
провизнання недійсним рішення комісії по розгляду Актів про порушення Правил користування електричною енергією

за участю представників

позивача: ОСОБА_4,

відповідача: Литовський І.С.

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_4 (далі за текстом - ФОП ОСОБА_4) звернувся до господарського суду Херсонської області з позовом до публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" (далі за текстом - ПАТ "ЕК "Херсонобленерго") про визнання недійсним рішення комісії по розгляду Актів про порушення Правил користування електричною енергією ПАТ "ЕК "Херсонобленерго", оформленого протоколом б/н від 06.09.2016 року, про застосування до ФОП ОСОБА_4 санкції у вигляді стягнення обсягу неврахованої електричної енергії в кількості 298 039 КВТ/год на загальну суму 579 277, 62 грн.

Рішенням господарського суду Херсонської області від 18.10.2016 року залишеним без змін постановою Одеського апеляційного господарського суду від 06.12.2016 року в задоволенні позову відмовлено.

Вищезазначені судові акти мотивовано тим, якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Дпор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки; відтак, відповідачем правомірно накладено штраф за порушення у вигляді підключення до мереж, що не є власністю енергопостачальної організації, та не порушено процедуру його нарахування.

Не погоджуючись з судовими актами попередніх інстанцій, ФОП ОСОБА_4 звернувся до Вищого господарського суду України з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Херсонської області від 18.10.2016 року та постанову Одеського апеляційного господарського суду від 06.12.2016 року та постановити нове рішення, яким визнати недійсним рішення комісії по розгляду Акту про порушення Правил користування електричною енергією ПАТ "ЕК "Херсонобленерго", оформленого витягом з протоколу б/н від 06.09.2016 року, про застосування до ФОП ОСОБА_4 санкції у вигляді стягнення обсягу неврахованої електричної енергії в кількості 298 039 КВТ/год на загальну суму 579 277, 62 грн.

В судовому засіданні представник позивача просив касаційну скаргу задовольнити, рішення господарського суду Херсонської області від 18.10.2016 року та постанову Одеського апеляційного господарського суду від 06.12.2016 року - скасувати і постановити нове рішення, яким визнати недійсним рішення комісії по розгляду Акту про порушення Правил користування електричною енергією ПАТ "ЕК "Херсонобленерго", оформленого витягом з протоколу б/н від 06.09.2016 року, про застосування до ФОП ОСОБА_4 санкції у вигляді стягнення обсягу неврахованої електричної енергії в кількості 298 039 КВТ/год на загальну суму 579 277, 62 грн., а представник відповідача проти доводів касаційної скарги заперечував та просив залишити її без задоволення, а судові акти попередніх інстанцій - без змін.

Заслухавши пояснення представників сторін, приймаючи до уваги межі перегляду справи в суді касаційної інстанції, перевіривши повноту встановлення господарськими судами обставин справи та правильність застосування судами норм матеріального і процесуального права, колегія суддів Вищого господарського суду України дійшла висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Господарськими судами попередніх інстанцій встановлено, що 20.10.2014 року ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" (постачальник) та ФОП ОСОБА_4 (споживач) укладено Договір про постачання електричної енергії № 5550 (далі за текстом - Договір), відповідно до якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 16.00 кВТ, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього Договору.

Згідно Додатків № 6 "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" та № 7 "Однолінійна схема" до Договору № 5550 від 20.10.2014 року межа балансової належності та експлуатаційної відповідальності за стан та обслуговування електромереж та установок установлюється: на наконечниках лінії живлення в місці приєднання в РЩ-0,4 кВ житлового будинку по АДРЕСА_1.

Балансова належність ПАТ "ЕК "Херсонобленерго": будівельна частина та усе ел. обладнання ЗТП-913, РУ-0,4 кВ ЗТП-913, КЛ-0,4 кВ від РУ-0,4 кВ ЗТП-913 до РЩ-0,4 кВ житлового будинку по АДРЕСА_1.

Балансова належність ФОП ОСОБА_4: КЛ-0,4 кВ від РЩ-0,4 кВ житлового будинку по АДРЕСА_1 до ЩО-0,4 кВ кафе, ЩО-0,4 кафе, прилад обліку, всі внутрішні електромережі та все електрообладнання кафе.

З однолінійної схеми вбачається, що живлення ЩО-0,4 кВ здійснено кабелем АВБбШв 3x16+1x10 L = 70 м., який знаходиться на балансі ФОП ОСОБА_4

02.09.2016 року представниками ПАТ ЕК "Херсонобленерго" у присутності представника споживача ОСОБА_4 складено акт № 130702 про порушення ПКЕЕ, який підписано споживачем із зауваженнями.

Даним актом встановлене порушення пп. 10.2.27 ПКЕЕ, самовільне підключення до мереж, що не є власністю енергопостачальної організації. Підключення змонтовано в прихованому місці та здійснено до ввідної кабельної лінії на ділянці до приладу обліку, що в свою чергу дало можливість споживати електроенергію, яка приладом обліку не враховувалась.

Зі схеми наведеної в Акті про порушення ПКЕЕ № 130702 від 02.09.2016 pоку вбачається, що самовільне підключення здійснено до кабелю АВБбШв 3x16+1x10 L = 70 м., який знаходиться на балансі ФОП ОСОБА_4 та не є власністю ПАТ "ЕК "Херсонобленерго".

06.09.2016 року комісією по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" за результатами розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією № 130702 від 02.09.2016 року прийнято рішення, оформлене витягом з протоколу б/н від 06.09.2016 року, згідно з яким на ФОП ОСОБА_4 накладено штраф в розмірі 579 277, 62 грн. за порушення у вигляді "підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку".

Не погоджуючись з висновками, зазначеними в рішенні комісії по розгляду акту, ФОП ОСОБА_4 звернувся до господарського суду Херсонської області з позовом про визнання недійсним рішення комісії по розгляду Актів про порушення Правил користування електричною енергією ПАТ "ЕК "Херсонобленерго", оформленого протоколом б/н від 06.09.2016 року, про застосування до ФОП ОСОБА_4 санкції у вигляді стягнення обсягу неврахованої електричної енергії в кількості 298 039 КВТ/год на загальну суму 579 277, 62 грн.

Відповідно до пп. 10.2.27 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ України № 28 від 31.07.1996 року, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.08.1996 року за № 417/1442 (далі - ПКЕЕ, Правила), споживач електричної енергії зобов'язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно з положеннями пп. 2.1.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року № 562, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656 (далі за текстом - Методика), ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 02.09.2016 року представниками ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" в присутності представника споживача ОСОБА_4 складено акт № 130702 про порушення ПКЕЕ, який підписано споживачем із зауваженнями.

Відповідно до п. 2.9 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених в пп. 7 п. 2.1 цієї Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (/Удоб.с.п., кВттод), розраховується за відповідною формулою (п. 2.7) Методики.

Згідно формули п. 2.6 Методики кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Дпер., день), визначається за формулою:

Дпер = Дпор + Дусун, (2.6)

де: Дпор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Дпор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

Виходячи з приписів пп. 7 п. 2.1 Методики підключення поза приладом обліку електропроводки є самостійним порушенням, незважаючи на наявність чи відсутність підключених до прихованої проводки струмоприймачів.

З урахуванням викладеного, колегія суддів Вищого господарського суду України погоджується з висновками господарських судів попередніх інстанцій про необхідність відмови у задоволенні позовних вимог з огляду на те, що відповідачем правомірно накладено штраф за порушення у вигляді підключення до мереж, що не є власністю енергопостачальної організації, та не порушено процедуру його нарахування.

При цьому, судами правомірно відхилено твердження скаржника про порушення процедури розгляду акту, оскільки зазначене спростовується матеріалами справи, так як позивач був належним чином повідомлений про призначення вказаного акту до розгляду.

За таких обставин, колегія суддів Вищого господарського суду України приходить до висновку, що під час розгляду справи господарськими судами попередніх інстанцій фактичні обставини справи встановлено на основі повного, всебічного і об'єктивного дослідження поданих доказів, висновки судів відповідають цим обставинам і їм надана вірна юридична оцінка з правильним застосуванням норм матеріального і процесуального права.

Також, колегія суддів Вищого господарського суду України вважає за необхідне відзначити, що інші доводи ФОП ОСОБА_4, викладені у касаційній скарзі, зводяться до переоцінки наявних у справі доказів, вільного тлумачення правових норм та не спростовують законних і обгрунтованих висновків судів попередніх інстанцій.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 1117 ГПК України касаційна інстанція не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові господарського суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати нові докази або додатково перевіряти докази.

Відповідно до п. 1 ст. 1119 ГПК України касаційна інстанція за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити рішення першої інстанції або постанову апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення.

Касаційна скарга залишається без задоволення, коли суд визнає, що рішення місцевого та постанова апеляційного господарських судів прийняті з дотриманням вимог матеріального та процесуального права, з'ясуванням всіх обставин, які мають значення для правильного вирішення спору.

Таким чином, колегія суддів Вищого господарського суду України погоджується з висновками господарських судів попередніх інстанцій, які відповідають матеріалам справи та чинному законодавству, у зв'язку з чим підстав для скасування чи зміни оскаржуваних судових актів не вбачається.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 1115, 1117, 1119, 11111 Господарського процесуального кодексу України, Вищий господарський суд України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу залишити без задоволення.

2. Постанову Одеського апеляційного господарського суду від 06.12.2016 року у справі № 923/977/16 - залишити без змін.

Головуючий суддяО.М. Сибіга

СуддіМ.В. Данилова

В.О. Швець