РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.05.2017Справа №910/5858/17
За позовом Державної екологічної інспекції у Полтавській області

До Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування"

Про стягнення 118 402,19 грн.

Суддя Лиськов М.О.

Представники сторін:

від позивача Любомирська Т.С.

від відповідача Ашмінець.І.В.

від відповідача Артамонов А.А.

від третьої особи не з'явився

В судовому засіданні 10.05.2017 судом на підставі статті 85 Господарського процесуального кодексу України було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ВСТАНОВИВ:

Державна екологічна інспекція у Полтавській області (надалі - позивач) звернулась до Господарського суду м. Києва з позовом до відповідача, Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" , про стягнення 118 402,19 грн.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 12.04.2017 порушено провадження у справі №910/5858/17.

24.04.2017 через канцелярію суду від представника позивача надійшло клопотання про проведення розгляду справи в режимі відеоконференції.

Разом з тим, відповідно до ст.. 74-1 Господарського процесуального кодексу України Питання про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції вирішується господарським судом не пізніш як за п'ять днів до дня проведення такого судового засідання. Ухвала суду, прийнята за наслідками вирішення цього питання, оскарженню не підлягає.

24.04.2017 через канцелярію суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

В судове засідання, призначене на 26.04.2017, представник позивача не з'явився.

В судове засідання, призначене на 26.04.2017, представники відповідача з'явились та заявили клопотання про зобов'язання позивача надати відповідач копію платіжного доручення про сплату судового збору. Суд відмовив в задоволенні вказаного клопотання, у зв'язку з тим, що відповідач непозбавлений можливості ознайомитись з матеріалами справи.

Ухвалою суду 26.04.2017 залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача по справі 910/5858/17 - ТОВ НТВК "України" та відкладено розгляд справи на 10.05.2017.

В судове засідання призначене на 10.05.2017, з'явились представники позивача та відповідача та надали пояснення по суті справи.

10.05.2017 представник третьої особи в судове засідання не з'явився, витребувані ухвалою суду документи не надіслав, причин не явки суд не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи, був належним чином повідомлений.

Клопотання щодо фіксації судового процесу учасниками процесу не заявлялось, у зв'язку з чим, розгляд справи здійснювався без застосуванням засобів технічної фіксації судового процесу у відповідності до статті 811 Господарського процесуального кодексу України.

Зважаючи на достатність в матеріалах справи доказів, необхідних для повного та об'єктивного вирішення справи, розгляд справи відбувся з урахуванням положень ст. 75 Господарського процесуального кодексу України за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши всі фактичні обставини, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Протягом 01-21.12.2015 Держекоінспекцією здійснено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Філією Газопромислового управління «Полтавагазвидобування» Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (Яблунівський цех з видобутку нафти, газу і конденсату (нафтогазопромисел), Гадяцький цех з видобутку нафти, газу і конденсату (нафтогазопромисел), Солохівський цех з видобутку нафти, газу і конденсату (нафтогазопромисел)) (далі - відповідач).

Під час перевірки відповідачем представлено дозволи на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами № -2 від 17.07.2015 по об'єкту ГПУ «Полтавагазвидобування» - УППНГ Куличиха (попередній дозвіл на викиди № -2 закінчив термін дії 26.12.2013);

№ -3 від 17.07.2015 по об'єкту ГПУ «Полтавагазвидобування» - Абазівська УКПГ (попередній дозвіл на викиди № -2 закінчив термін дії 30.12.2013);

№ -2 від 30.07.2015 по об'єкту ГПУ «Полтавагазвидобування» - Семенцівська УППГ (попередній дозвіл на викиди № -1 закінчив термін дії 29.12.2013);

№ -5 від 12.08.2015 по об'єкту ГПУ «Полтавагазвидобування» - Скоробагатьківська УКПГ (попередній дозвіл на викиди № 0 закінчив термін дії 26.12.2013);

№ -8 від 17.07.2015 по об'єкту ГПУ «Полтавагазвидобування» - УКПГ Солоха (попередній дозвіл на викиди № -5 закінчив термін дії 26.12.2013);

№ -3 від 17.07.2015 по об'єкту ГПУ «Полтавагазвидобування» - Комишнянська УКПГ (попередній дозвіл на викиди № -2 закінчив термін дії 23.12.2013);

№ -5 від 17.07.2015 по об'єкту ГПУ «Полтавагазвидобування» - Гадяцька УКПГ (попередній дозвіл на викиди № -3 закінчив термін дії 23.12.2013),

№ -2 від 17.07.2015 по об'єкту ГПУ «Полтавагазвидобування» - УКПГ Валюхівка (попередній дозвіл на викиди № -1 закінчив термін дії 23.12.2013).

Листом від 15.01.2016 № 11-113/15 Головне управління статистики у Полтавській області надало інформацію про викиди забруднюючих речовин та парникових газів у атмосферне повітря від Філії Газопромислове управління «Полтавагазвидобування» Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» за даними форми 2-ТП (повітря) (річна) «Звіт про охорону атмосферного повітря» за 2014 рік із зазначенням кодів забруднюючих речовин та масою наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (тон) у 2014 році.

Таким чином протягом 2014 року відповідачем здійснювались викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності відповідного дозволу.

Статтею 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» передбачено, що викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб'єкту господарювання відповідним органом державної влади. У відповідності до ст. 10 вказаного Закону підприємства, установи, організації та громадяни - суб'єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов'язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов'язані здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог передбачених дозволами на викиди забруднюючих речовин.

У відповідності до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» ст. 33 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відповідно до частини 4 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до статті 34 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

Згідно зі ст. 1166 Цивільного кодексу України заподіяна шкода відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Розрахунок шкоди здійснено відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 10.12.2008 N 639 (далі - Методика).

Шкода, завдана відповідачем наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря, нарахована за період 2014 року, тобто з 01.01. по 31.12.2014. Загальна сума шкоди становить 118 402,19 грн.

Станом на 03.05.2017 відсутня інформація про сплату вказаної суми чи її частини.

Відповідач, посилаючись на п. 2.1, 2.1.2, 2.2 Методики, робить висновок, що Методика не регламентує розрахунок шкоди за результатами документальної перевірки.

У відповідності до п. 2.2 Методики (в редакції на момент розрахунку - 22.06.2016) факт наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю та розрахунковими методами.

Пунктом 2.7. Методики (в редакції на момент розрахунку - 22.06.2016) передбачено, що розрахункові методи визначення наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря та об'ємної витрати газопилового потоку застосовуються у випадках викиду забруднюючих речовин від джерел викидів, які здійснюються без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами суб'єктів господарювання

Згідно п. 3.6 Методики (в редакції на момент розрахунку - 22.06.2016) розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснюється за параметрами джерела викиду (джерела утворення), зафіксованими у відповідній документації суб'єкта господарювання (матеріали інвентаризації стаціонарних джерел викидів, технологічні регламенти виробництва, режимні карти роботи паливовикористовувального обладнання, питомі викиди (показники емісії), дані державних статистичних спостережень з охорони атмосферного повітря за формою N 2-ТП (повітря)), або згідно з методиками для розрахунків маси викидів забруднюючих речовин за час роботи джерела без дозволу на викиди.

Листом від 15.01.2016 № 11-113/15 Головне управління статистики у Полтавській області надало інформацію про викиди забруднюючих речовин та парникових газів у атмосферне повітря від Філії Газопромислове управління «Полтавагазвидобування» Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» за даними форми 2-ТП (повітря) (річна) «Звіт про охорону атмосферного повітря» за 2014 рік із зазначенням кодів забруднюючих речовин та масою наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (тон) у 2014 році.

З аналізу наведених норм випливає, що Методика передбачає здійснення розрахунку шкоди розрахунковими методами на підставі документації суб'єкта господарювання, що спростовує твердження відповідача про неможливість здійснення розрахунку за результатами документальної перевірки.

Відповідач, як на підставу відмови у позові, посилається на п. 3.11 Методики.

Згідно з пунктом 3.11 Методики розрахунок розмірів відшкодування збитків час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з моменту виявлення порушення до моменту його усунення, з урахуванням фактично відпрацьованого часу.

Відповідно до частини 4 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до статті 34 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

У своєму роз'ясненні від 27.06.2001р. №02-5/744 «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов'язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища» Вищий арбітражний суд України роз'яснив, що відповідно до статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення природоохоронного законодавства, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі (п. 1.2).

З аналізу норм Методики в їх сукупності та наведених норм природоохоронного законодавства вбачається, що в пункті 3.11. визначається фіксація початку правопорушення, а не момент, з якого нараховуються збитки. Інакше б заперечувався взагалі встановлений статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» принцип необхідності повної компенсації заподіяної шкоди внаслідок порушення природоохоронного законодавства, а можливість звернення з вимогами про відшкодування заподіяних збитків ставиться в залежність від моменту виявлення правопорушення (акту перевірки), що є неприпустимим та взагалі виключає відповідальність, якщо на момент перевірки порушення усунуто.

У порядку інформації та для врахування у розгляді справ Вищим господарським судом України сформовано оглядовий лист від 14.01.2014 p. N 01- 06/20/2014 « Про деякі питання практики застосування господарськими судами законодавства у справах, в яких заявлено вимоги про відшкодування збитків» щодо вирішених господарськими судами спорів у справах, пов'язаних із застосуванням законодавства про відшкодування збитків, судові рішення в яких переглянуто в касаційному порядку Вищим господарським судом України.

Згідно вказаного листа, Вищий господарський суд України приходить висновку, що збитки, завдані державі внаслідок порушення приписів законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягають відшкодуванню за весь час роботи стаціонарних джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності відповідного дозволу.

Також попередня перевірка відповідача Держекоінспекцією здійснювалась в 2013 році. У відповідності п. 4.4 Порядку організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 10.09.2008 N 464, під час проведення перевірки перевіряються наявність та чинність дозвільних документів, які підтверджують право на здійснення господарської діяльності, пов'язаної з використанням природних ресурсів (розміщення відходів, поводження з відходами (крім поводження з радіоактивними відходами), небезпечними хімічними речовинами, викиди в атмосферне повітря з стаціонарних джерел, спеціальне використання природних ресурсів), транскордонним переміщенням об'єктів рослинного й тваринного світу, та інших документів, необхідних для здійснення перевірки.

Оскільки до питань перевірки належить дотримання позивачем вимог природоохоронного законодавства протягом 2014-2015 років, перевірялась наявність та чинність дозвільних документів, які підтверджують право на здійснення господарської діяльності, пов'язаної з викидами в атмосферне повітря. Під час проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства встановлено, що протягом 2014 року відповідачем здійснювались наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел відповідача без дозволу на викиди забруднюючих речовин, що зафіксовано актом перевірки від 21.12.2015.

Наявність дозволу у відповідача на момент перевірки не виключає обов'язку відшкодувати шкоду за здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел без дозволу на їх викиди.

Відповідач, зазначає про відсутність його вини у несвоєчасному отриманні дозволу, посилаючись на відносини з контрагентами.

Відповідно до частини 2 статті 218 Господарського кодексу України, відсутність у боржника необхідних коштів, а також порушення зобов'язань контрагентами правопорушника не вважаються обставинами, які є підставою для звільнення боржника від господарсько-правової відповідальності.

Аналогічне визначено у частини 1 статті 625 Цивільного кодексу України.

В розрізі викладеного, невиконання зобов'язань контрагентом відповідача є наслідком його власної господарської діяльності, а не певних виняткових і об'єктивних обставин, які б унеможливлювали чи утруднювали виконання зобов'язань здійснювати викиди на підставі дозволу.

Відповідач, вказує, що наступну процедуру закупівлі ним було проведено в жовтні 2014 року. Тобто, усвідомлюючи необхідність отримання дозволу, відповідач здійснював викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел без нього, та тільки в жовтні 2014 року уклав договір з іншим контрагентом.

Статтею 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

У даному випадку відповідачем є юридична особа - суб'єкт господарювання, який здійснює господарську (підприємницьку) діяльність на власний ризик з метою одержання прибутку. Невиконання вимог контрагентом та здійснення природокористування без дозвільного документу є наслідком власної господарської діяльності відповідача, а не наслідок об'єктивних, незалежних від нього обставин, у зв'язку з чим здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел без дозволу є власним комерційним ризиком відповідача, тому не може вважатися достатньою підставою для виключення його вини.

Отже, присутні всі елементи правопорушення, а тому нарахування та відшкодування шкоди є правомірним та обов'язковим.

Стаття 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

У відповідності до приписів статей 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначено статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Обов'язок доказування відповідно до пункту 4 частини третьої статті 129 Конституції України та статті 33 Господарського процесуального кодексу України розподіляється між сторонами виходячи з того, хто посилається на певні юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги та заперечення.

Відповідно до статті 34 Господарського процесуального кодексу України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Таким чином, факт порушення відповідачем законодавства у сфері охорони водного зак, у вигляді викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу, позивачем належним чином доведений, документально підтверджений і в той же час відповідачем не спростований, відтак суд дійшов висновку, що позовна вимога про стягнення з відповідача збитків завданих державі в загальному розмірі 112543,99 грн. підлягає задоволенню повністю.

На підставі ст.. 49 ГПК України, судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись статтями 33, 34, 49, 82-85, Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська, 26/28, м. Київ, 04053; ідентифікаційний код 30019775) 1 383,15 грн. збитків і перерахувати їх на р/р 0060, Гадяцьке УК/с. Ціпки/24062100, , МФО 831019 для зарахування надходжень по коду бюджетної класифікації 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», символ звітності 331 в установі банку - Головне управління Державної казначейської служби України у Полтавській області;

3. Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська. 26/28, м. Київ, 04053; ідентифікаційний код 30019775) 6 991,66 грн. збитків і перерахувати їх на р/р 0047, Гадяцьке УК/с. Мала Побиванка/24062100, , МФО 831019 для зарахування надходжень по коду бюджетної класифікації 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», символ звітності 331 в установі банку - Головне управління Державної казначейської служби України у Полтавській області;

4. Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська, 26/28, м. Київ, 04053; ідентифікаційний код 30019775) 8 448,47 грн. збитків і перерахувати їх на р/р 0044, Гадяцьке УК/с. Красна Лука/24062100, . МФО 831019 для зарахування надходжень по коду бюджетної класифікації 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», символ звітності 331 в установі банку - Головне управління Державної казначейської служби України у Полтавській області;

5. Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська. 26/28, м. Київ, 04053; ідентифікаційний код 30019775) 51 478,08 грн. збитків і перерахувати їх на р/р 0306, Миргородське УК/смт Комишня/24062100, , МФО 831019 для зарахування надходжень по коду бюджетної класифікації 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», символ звітності 331 в установі банку - Головне управління Державної казначейської служби України у Полтавській області;

6. Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська. 26/28, м. Київ, 04053; ідентифікаційний код 30019775) 5 298,03 грн. збитків і перерахувати їх на р/р 0144, Зіньківське УК/с. Човно-Федорівка/24062100, , МФО 831019 для зарахування надходжень по коду бюджетної класифікації 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», символ звітності 331 в установі банку - Головне управління Державної казначейської служби України у Полтавській області;

7. Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська, 26/28, м. Київ, 04053; ідентифікаційний код 30019775) 21 650,95 грн. збитків і перерахувати їх на р/р 0246, Лохвицьке УК/с. Васильки/24062100, , МФО 831019 для зарахування надходжень по коду бюджетної класифікації 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», символ звітності 331 в установі банку - Головне управління Державної казначейської служби України у Полтавській області;

8. Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська, '26/28, м. Київ, 04053; ідентифікаційний код 30019775) 5 160,22 грн. збитків і перерахувати їх на -р/р 0398, Полтавське УК/с. Валок/24062100, , МФО 831019 для зарахування надходжень по коду бюджетної класифікації 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», символ звітності 331 в установі банку - Головне управління Державної казначейської служби України у Полтавській області;

9. Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська, 26/28, м. Київ, 04053; ідентифікаційний код 30019775) 17 991,63 грн. збитків і перерахувати їх на р/р 0420, Полтавське УК/с. Чорноглазівка/24062100, , МФО 831019 для зарахування надходжень по коду бюджетної класифікації 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», символ звітності 331 в установі банку - Головне управління Державної казначейської служби України у Полтавській області;

10. Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська, 26/28, м. Київ, 04053; ідентифікаційний код 30019775) на користь Державної екологічної інспекції у Полтавській області (вул. Коцюбинського, 6, м. Полтава, 36039, ідентифікаційний код 38019348) 1 776,03 грн. витрат по сплаті судового збору і перерахувати їх на р/р 0208 Державної екологічної інспекції у Полтавській області; банк - Державна казначейська служба України; МФО 820172; призначення платежу: «Повернення судового збору на відновлення касових видатків КЕКВ 2800».

11. Після набрання рішенням законної сили видати накази.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 17.05.2017

Суддя М.О. Лиськов