РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.05.2017Справа №910/5364/17
За позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго»

до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

про стягнення 30 020,63 грн.

Суддя Демидов В.О.

Представники сторін:

від позивача - Палій Ю.В. (дов. №91/2016/10/17-20 від 17.0.2016);

від відповідача - не з'явився;

встановив :

03.04.2017 Публічне акціонерне товариство «Київенерго» звернулась до господарського суду міста Києва із позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення 30 020,63 грн.

На обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 17.08.2016 уповноваженими представниками позивача проведено перевірку електрообладнання відповідача за адресою: АДРЕСА_1, в ході якої зафіксовано порушення Правил користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ) відповідачем, а саме встановлено, що споживач порушив ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», пп. 1.3, 5.1, 6.40, 10.2 ПКЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів павільйона до електричної мережі ПАТ «Київенерго» з метою безоблікового споживання електроенергії, про що було складено акт порушень ПКЕЕ №43429. Враховуючи, що відповідачем рішення комісії з розгляду актів порушень у судовому порядку не оскаржено, а виставлені рахунки не сплачено, позивач вважав, що сума боргу складає 30 020,63 грн.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 05.04.2017 порушено провадження у справі №910/5364/17, розгляд справи призначено на 04.05.2017.

24.04.2017 позивач через загальний відділ діловодства суду подав клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

У судове засідання 04.05.2017 з'явився представник позивача, надав пояснення по справі.

Представник відповідача у судове засідання 04.05.2017 не з'явився, проте через загальний відділ діловодства суду подав клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на те, що 03.05.2017 ним було укладено договір-доручення про надання правової допомоги у цій справі з адвокатом Титовом О.О., а тому, з метою надання можливості на ознайомлення з матеріалами справи, просив відкласти розгляд справи .

Розглянувши у судовому засіданні 04.05.2017 заяву відповідача про відкладення розгляду справи, суд відмовив в її задоволенні, виходячи з наступного.

Стаття 22 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що прийняття участі у судовому засіданні є правом сторони. При цьому, норми вказаної статті зобов'язують сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.

Статтею 77 зазначеного Кодексу України передбачено, що господарський суд відкладає в межах строків, встановлених ст.69 цього Кодексу розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Згідно із п. 3.9.2 постанови пленуму Вищого господарського суду України №18 від 26.12.2011 р. «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору. Господарський суд з урахуванням обставин конкретної справи може відхилити доводи учасника судового процесу - підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи, державного чи іншого органу щодо відкладення розгляду справи у зв'язку з відсутністю його представника (з причин, пов'язаних з відпусткою, хворобою, службовим відрядженням, участю в іншому судовому засіданні і т. п.). При цьому, господарський суд виходить з того, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника згідно з частинами першою -п'ятою статті 28 ГПК, з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов'язаних з ним трудовими відносинами. Неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах (статті 32 - 34 ГПК), причому відсутність коштів для оплати послуг представника не може свідчити про поважність причини його відсутності в судовому засіданні.

Таким чином та обставина, що договір-доручення укладено з адвокатом напередодні слухання справи, не може бути належними підставами для відкладення розгляду справи, враховуючи, що провадження у цій справі було порушено 05.04.2017 і відповідач не був позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участі у судовому засіданні свого представника; при цьому відповідачем взагалі не надано копії вказаного договору на підтвердження його укладення.

З урахуванням фактичних обставин справи, суд вважає за можливим розглянути справу за наявними матеріалами у даному судовому засіданні з урахуванням положення ст. 75 Господарського процесуального кодексу України.

В судовому засіданні 04.05.2017 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва встановив такі фактичні обставини справи.

17.08.2016 уповноваженими представниками Публічного акціонерного товариства «Київенерго» проведено перевірку електрообладнання Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1, в ході якої зафіксовано порушення ПКЕЕ відповідачем, а саме встановлено, що споживач порушив ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», пп. 1.3, 5.1, 6.40, 10.2 ПКЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів павільйона до електричної мережі ПАТ «Київенерго» з метою безоблікового споживання електроенергії, про що було складено акт порушень ПКЕЕ №43429 від 17.08.2016.

На підставі акту про порушення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії 08.09.2016 було проведено засідання комісії з розгляду акту про порушення №43429 від 17.08.2016.

Протоколом засідання комісії №1929 від 08.09.2016 по розгляду акта про порушення №43429 від 17.08.2016 прийнято рішення про проведення нарахування за даним актом, згідно з п. 2.6 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562.

Згідно з розрахунком вартості електроенергії, спожитої без обліку (договору) за актом порушень ПКЕЕ №43429 від 17.08.2016, за період з 12.11.2015 по 17.08.2016, режим роботи 12 годин на добу, 7 днів на тиждень, нарахування складає 30 020,63 грн., на підставі якого було виписано рахунок №94032677/акт 43429 від 08.09.2016 з терміном оплати до 10.10.2016, який було направлено відповідачу 09.09.2016, що підтверджується списком згрупованих поштових відправлень та копією фіскального чеку від 09.09.2016.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, Публічне акціонерне товариство «Київенерго» посилається на те, що до теперішнього часу в порушення норм чинного законодавства України відповідачем не оплачено вказаний рахунок, у зв'язку із чим його заборгованість складає 30 020,63 грн.

Дослідивши обставини справи, надані матеріали, оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність задоволення позову у повному обсязі з таких підстав.

Відповідно до ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, доказами у справі є будь - які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Ст.ст. 33, 34 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

На підставі ст. 43 Господарського процесуального кодексу України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Пунктом 1.3 Правил передбачено, що постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Згідно з підпунктом 1 пункту 10.2 Правил споживач електричної енергії зобов'язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів).

За змістом частини 2 статті 275 Господарського кодексу України відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Відповідно до п. 5.1 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28, договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

У пункті 1.2 Правил дано визначення споживача електричної енергії як особи, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.

Водночас зі змісту підпункту 1 пункту 10.2, вбачається, що даний термін необхідно застосовувати в значно ширшому значенні, оскільки він також розповсюджується і на осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору на електропостачання.

За таких обставин дія Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28, поширюється на відповідача,

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 16 травня 2011 року у справі №3-38гс11.

Згідно з підпунктами 15 та 16 пункту 8.1 Правил постачальник електричної енергії має право контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів, а також складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору про постачання електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

Згідно зі ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці зокрема є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відповідно до пункту 6.40 Правил користування електричною енергією у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

Пунктом 10.2.11 ПКЕЕ встановлено, що споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечити безперешкодний доступ постачальника електричної енергії та/або електропередавальної організації до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об'єктах споживача для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку.

Разом з тим, пунктом 6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Згідно з пунктом 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електричної енергії та/або збитків.

Як вбачається з матеріалів справи, 17.08.2016 уповноваженими представниками Публічного акціонерного товариства «Київенерго» проведено перевірку електрообладнання Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1, в ході якої зафіксовано порушення ПКЕЕ відповідачем, а саме встановлено, що споживач порушив ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», пп. 1.3, 5.1, 6.40, 10.2 ПКЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів павільйона до електричної мережі ПАТ «Київенерго» з метою безоблікового споживання електроенергії, про що було складено акт порушень ПКЕЕ №43429 від 17.08.2016.

На підставі акту про порушення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії 08.09.2016 було проведено засідання комісії з розгляду акту про порушення №43429 від 17.08.2016.

Протоколом засідання комісії №1929 від 08.09.2016 по розгляду акта про порушення №43429 від 17.08.2016 прийнято рішення про проведення нарахування за даним актом, згідно з п. 2.6 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562.

Згідно з розрахунком вартості електроенергії, спожитої без обліку (договору) за актом порушень ПКЕЕ №43429 від 17.08.2016, за період з 12.11.2015 по 17.08.2016, режим роботи 12 годин на добу, 7 днів на тиждень, нарахування складає 30 020,63 грн., на підставі якого було виписано рахунок №94032677/акт 43429 від 08.09.2016 з терміном оплати до 10.10.2016, який було направлено відповідачу 09.09.2016, що підтверджується списком згрупованих поштових відправлень та копією фіскального чеку від 09.09.2016.

Відповідно до пункту 6.43 ПКЕЕ кошти за недовраховану електричну енергію перераховуються споживачем на поточний рахунок із спеціальним режимом використання постачальника електричної енергії за регульованим тарифом або поточний рахунок постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Споживач зобов'язаний оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Крім того, відповідно до статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість (частина 2 статті 1213 ЦК України).

Виявивши факт споживання відповідачем електричної енергії без укладення договору на її постачання, позивач згідно з вимогами Правил та відповідно до приписів Методики виставив відповідачу до сплати рахунок за самовільно спожиту електроенергію, які в обумовлені строки так і не були оплачені.

Відповідно до частини 3 статті 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються, зокрема, до вимог про відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Доказів сплати відповідачем вказаної заборгованості матеріали справи не містять.

Зважаючи на вищевикладене та оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, суд приходить до висновку щодо задоволення позовних вимог Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за самовільно спожиту електричну енергію в розмірі 30 020,63 грн. в повному обсязі.

Відповідно до статті 49 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на Відповідача.

Керуючись ст.ст. 33, 49, 82, 84, 85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (01001, м. Київ, площа Івана Франка, буд. 5, код 00131305, поточний рахунок зі спеціальним режимом використання №1 у Головному управлінні по м. Києву та Київській області ВАТ «Державний ощадний банк України, МФО 322669) заборгованість за самовільно спожиту електричну енергію в розмірі 30 020 (тридцять тисяч двадцять) грн. 63 коп. Видати наказ позивачу після набрання рішенням законної сили

3. Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (01001, м. Київ, площа Івана Франка, будинок 5, код 00131305, поточний рахунок №1 у Головному управлінні по м. Києву та Київській області ВАТ «Державний ощадний банк України, МФО 322669) судовий збір у розмірі 1 600 (одна тисяча шістсот) грн. 00 коп. Видати наказ позивачу після набрання рішенням законної сили

Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 85 Господарського процесуального кодексу України. Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку у строки, встановлені ст. 93 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складене та підписане 10.05.2017.

Суддя В.О. Демидов