РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" травня 2017 р. Справа № 906/89/17

Рівненський апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючий суддя Мельник О.В.

суддя Розізнана І.В. ,

суддя Грязнов В.В.

при секретарі судового засідання Петрук О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Рівненського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу відповідача публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго" на рішення господарського суду Житомирської області від 22.03.2017 р. у справі № 906/89/17

за позовом малого приватного підприємства "Світлана"

до публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго"

про визнання недійсним та скасування рішення комісії, яке оформлене протоколом з розгляду актів про порушення ПКЕЕ №04/02-70С від 12.02.2016р.

За участю представників:

позивача - ОСОБА_1,

відповідача - ОСОБА_2

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду Житомирської області від 22.03.2017 року у справі №906/89/17 (суддя Тимошенко О.М.) позов малого приватного підприємства "Світлана" задоволено. Визнано недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго", яке прийняте щодо малого приватного підприємства "Світлана" та оформлене протоколом №04/02-70С від 12.02.2016. Стягнуто з публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго" на користь малого приватного підприємства "Світлана" 1600,00 грн. витрат по оплаті судового збору.

В обґрунтування рішення суд зазначив, зокрема, що встановлення пломби з відбитками тавра енергопостачальника на дверях РУ-0.4 кВ КТП є неправомірним, оскільки це не передбачено вимогами нормативних документів та унеможливлює забезпечення споживачем надійної і безпечної роботи електроустановок, безаварійну роботу, контроль за технічним станом та експлуатацією власних електроустановок і джерел електричної енергії, доступ до РУ-0,4 кВ КТП для проведення оперативних перемикань та аварійного вимикання електроживлення, враховуючи наведене суд дійшов висновку про відсутність факту порушення малим приватним підприємством "Світлана" п.6.40 ПКЕЕ. Також місцевим господарським судом зазначено, що оскільки доказів надання споживачем повноважень ОСОБА_3 на підписання акту суду не надано, перевірку було здійснено за відсутності представника споживача; представниками енергопостачальника під час оформлення акта ознак самовільного позаоблікового підключення до електричних мереж та втручання в роботу розрахункового електролічильника не виявлено, фактів розкрадання електричної енергії не встановлено, а пошкодження пломби енергопостачальника на дверях РУ-0,4 кВ КТП не є крадіжкою електричної енергії. На підставі викладеного суд першої інстанції дійшов висновку, що енергопостачальником було порушено процедуру складення акта, акт слід вважати неправомірним, а дії енергопостачальника щодо проведення нарахувань збитків за актом є такими, що суперечать вимогам ПКЕЕ та Методики і підлягають скасуванню.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції відповідач публічне акціонерне товариство "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго" звернувся до Рівненського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд рішення господарського суду Житомирської області від 22.03.2017 року у справі №906/89/17 скасувати та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначає, зокрема, що відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику", п. 33 ПКЕЕ та п. 2.1 Методики пошкодження та відсутність пломб є окремим порушенням Правил і у такому випадку необхідність доведення факту втручання в роботу лічильника нормами законодавства не встановлено. Актом про порушення ПКЕЕ від 19.01.2016 року зафіксоване порушення п. 6.40 ПКЕЕ шляхом зриву пломб на дверях РУ-0,4 кВ КТП-265, яке мало місце на обєкті позивача, а рішення щодо виявленого порушення приймалось комісією відповідача за участю представника позивача, який зазначив, що зауважень до складеного акта не має. Враховуючи наведене суд першої інстанції дійшов висновків, які не відповідають обставинам справи та прийняв рішенням з порушенням норм процесуально та матеріального права.

Мале приватне підприємство "Світлана" подало відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач просить рішення суду першої інстанції у даній справі залишити без змін, а апеляційну скаргу відповідача без задоволення.

Розглянувши апеляційну скаргу та відзив на неї, вивчивши матеріали справи, наявні в ній докази, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення місцевим господарським судом, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції при винесенні оскаржуваного рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів Рівненського апеляційного господарського суду дійшла наступного висновку.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" та п.5.1 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996р. №28, споживання електроенергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

30.07.2012 року між публічним акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго" (постачальник/відповідач) та малим приватним підприємством "Світлана" (споживач/позивач) укладено договір на постачання електричної енергії №245 (а.с.52).

Згідно із пп.15, 16 п.8.1 Правил користування електричною енергією постачальник електричної енергії має право контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів, а також складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору про постачання електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

19.01.2016 року під час проведення перевірки малого приватного підприємства "Світлана" представниками енергопостачальної організації було виявлено порушення п.6.40 ПКЕЕ, шляхом зриву пломби на дверях РУ-0,4 кВ КТП-265 (відсутня пломба ПАТ ЖОЕ 57415675). За результатами перевірки було складено акт порушення ПКЕЕ №016464 від 19.01.2016 року, який підписали представники постачальника електричної енергії у складі двох осіб та представник споживача - ОСОБА_3, без зауважень (а.с.58).

12.02.2016 року відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією (надалі - ПКЕЕ), про що складено протокол № 04/02-70С (а. с.73).

За результатами засідання комісії було прийнято рішення: 1) акт від 19.01.2016 року №016464 про порушення ПКЕЕ визнати правомірним; 2) нарахування по акту виконати у відповідності з пунктом 2.5 Методики, з дня останньої технічної перевірки (30.07.2015р.) до моменту усунення (19.01.2016р.); 3) обсяг та вартість не облікованої електричної енергії складає 33344 кВт. год на суму 61264,49 грн. (а.с.74).

На засідання комісії з'явився уповноважений представник споживача - ОСОБА_4, яка прийняла участь в засіданні комісії та отримала копію протоколу, розрахунку недоврахованої електроенергії та рахунок на оплату №3778 від 12.02.2016р. на суму 61264,49грн., на підставі виписаної на її ім'я довіреності від 09.02.2016р., про що свідчать підпис представника споживача у протоколі (а. с.69,73).

Частиною 4 статті 26 Закону України "Про електроенергетику", зокрема, передбачено, що споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією. Частиною 1 статті 27 цього ж закону передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці, зокрема, є порушення правил користування енергією (абз. 8 ч.2 ст. 27 Закону України "Про електроенергетику").

За порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку (ч. 1 ст. 235 ГК України).

Підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання (ч. 1 ст. 237 ГК України).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що відповідно до акту про пломбування №3456 від 21.02.2013 року представниками енергопостачальної організації передано на відповідальне зберігання представнику споживача ОСОБА_5, цілісні та не ушкодженні засоби обліку та пломби, зокрема, на дверцятах РУ-0,4 кВ встановлено пломбу ПАТ ЖОЕ 57415675 (а.с. 64). Зауважень чи заперечень при встановленні вказаної пломби представником споживача при підписанні акту зазначено не було.

Відповідно до п. 3.31 ПКЕЕ пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії звязку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов хибних висновків про те, що встановлення пломби на дверях РУ-0,4 кВ є неправомірним та не передбачено ПКЕЕ, оскільки відповідачем у відповідності до положень п. п. 3.31 ПКЕЕ, без зауважень та заперечень присутнього представника споживача, встановлено пломбу на дверях РУ-0,4 кВ, що підтверджується актом збереження пломб від 21.02.2013 року.

Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені (п. 3.3 ПКЕЕ).

Таким чином, відповідальність за збереження та цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб відповідно до акта про пломбування покладається на власника або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені і яка відає цією територією (приміщенням).

Пунктом 6.40 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006р. №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656р. (далі - Методика).

Згідно п.6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

Колегією суддів встановлено, що внаслідок виявлених порушень споживачем правил ПКЕЕ уповноваженими представниками відповідача в присутності представника позивача ОСОБА_3 було складено акт про порушення ПКЕЕ №016464 від 19.01.2016 року із зазначенням змісту виявленого порушення з посиланням на відповідний пункт п. 6.40 ПКЕЕ, також зазначено перелік струмоприймачів з визначенням їх потужності, приєднаних споживачем до електричної мережі, визначено час роботи струмоприймачів протягом доби. (а. с. 58).

Висновки суду першої інстанції про те, що перевірка була здійснена за відсутності споживача або його уповноваженого представника є помилковими, оскільки відсутність підтвердження повноважень ОСОБА_3 на підписання акту про порушення ПКЕЕ не спростовує того факту, що на територію підприємства з обмеженим доступом для проведення перевірки представники відповідача були допущенні саме представником позивача ОСОБА_3 За наведених обставин справи колегія суддів погоджується з доводами апелянта, що представники енергопостачальної організації не мали підстав сумніватися в повноваженнях ОСОБА_3, який допустив їх до перевірки.

Також судом апеляційної інстанції приймається до уваги і те, що 12.02.2016 року на засіданні комісії з розгляду акту про порушення ПКЕЕ був присутній уповноважений представник споживача - ОСОБА_4, яка підписала протокол № 04/02-70С комісії з зазначенням, що зауважень до складення акту не має (а. с.73).

Таким чином, переглядаючи рішення місцевого господарського суду, яким було задоволено позовні вимоги, зокрема, з підстав невідповідності акту про порушення № 016464 від 19.01.2016 року вимогам ПКЕЕ, колегія суддів зазначає, що акт про порушення та процедура його складання не містять таких порушень, які б спростовували його дійсність, достовірність та законність, в акті про порушення №016464 від 19.01.2016 року міститься достатньо необхідних даних для встановлення суті правопорушення та визначення обсягу завданих збитків.

Дефекти акту перевірки не можуть спростовувати факту порушення, якщо він знайшов своє підтвердження в сукупності інших доказів. Для нарахування споживачу суми недорахованої електроенергії визначальним є сам факт порушення ПКЕЕ, який може доводитися у тому числі, але не виключно актом (абз.2 п.п. "в" п. 2.4 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 16.12.2015 року №3 "Про узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання").

Судом апеляційної інстанції приймається до уваги і те, що відповідно до статті 26 Закону України "Про електроенергетику", п.3.3. ПКЕЕ та пункту 2.1. Методики відсутність пломб є окремим порушенням ПКЕЕ і у такому випадку необхідність доведення факту втручання в роботу лічильника нормами законодавства не встановлено (абз. 13 п.п. "д" п. 2.4. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 16.12.2015 року №3 "Про узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання").

Таким чином висновок місцевого господарського суду про відсутність підстав для нарахування збитків за актом по порушення ПКЕЕ, оскільки представниками енергопостачальника під час оформлення акта ознак самовільного позаоблікового підключення до електричних мереж та втручання в роботу розрахункового електролічильника не виявлено, фактів розкрадання електричної енергії не встановлено, а пошкодження пломби енергопостачальника на дверях РУ-0,4 кВ КТП не є крадіжкою електричної енергії - є хибним та не відповідає чинному законодавству, зокрема, статті 26 Закону України "Про електроенергетику", п.3.3. ПКЕЕ та пункту 2.1. Методики.

Відповідно до п.2.5. Методики визначено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт*год) визначається за формулою W доб = P * t доб*K в (Р - потужність (кВт), t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби, K в - коефіцієнт використання струмоприймачів).

Відповідно до підпункту "в" п.2.5 Методики P - потужність (кВт), визначена як: дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність).

При розрахунку вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення позивачем ПКЕЕ, відповідачем взято: час роботи струмоприймачів протягом доби 16 годин, коефіцієнт використання струмоприймачів - 0,5, період нарахування - з 31.07.2015 року (дата останнього контрольного огляду) по 19.01.2016 року (дата виявлення порушення). При цьому для розрахунку правомірно взята дозволена потужність даної точки обліку визначеної в договорі (25кВт), тобто застосовано підпункт "в" пункту 2.5 Методики, оскільки сумарна потужність струмоприймачів перелічених в п. 5 акті про порушення ПКЕЕ від 19.01.2016 року перевищує дозволену потужність для даної точки обліку.

Таким чином, підстави для визнання незаконним та скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго", яке прийняте щодо малого приватного підприємства "Світлана" та оформлене протоколом №04/02-70С від 12.02.2016 відсутні.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог малого приватного підприємства "Світлана", як таких, що є необґрунтованими та не відповідають обставинам справи.

З огляду на підстави задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції, колегія суддів апеляційної інстанції за приписами ст. 49 ГПК України здійснює перерозподіл судових витрат відповідно до задоволених вимог.

Керуючись ст.ст. 99, 101, 103, 104, 105 ГПК України, Рівненський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу відповідача публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго" задоволити.

2. Рішення господарського суду Житомирської області від 22.03.2017 р. у справі №906/89/17 скасувати та прийняти нове рішення.

3. В задоволенні позову малого приватного підприємства "Світлана" відмовити.

4. Стягнути з малого приватного підприємства "Світлана" (10031,АДРЕСА_1; код 13574139) на користь публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго" (10008, м. Житомир, вул. Пушкінська, 32/8; код 22048622) 1760 грн. витрат по оплаті судового збору за розгляд апеляційної скарги.

5. Господарському суду Житомирської області доручити видачу судового наказу.

6. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку.

7. Матеріали справи №906/89/17 повернути до господарського суду Житомирської області.

Головуючий суддя Мельник О.В.

Суддя Розізнана І.В.

Суддя Грязнов В.В.