УХВАЛА

про повернення позовної заяви

05.05.2017Справа № 910/7035/17

Суддя Усатенко І.В., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Гарон"

до Відкритого акціонерного товариства "Хліб Києва"

про визнання недійсним рішення

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Гарон» з позовом до Відкритого акціонерного товариства «Хліб Києва» про визнання недійсним рішення виконавчого органу ВАТ «ХЛІБ КИЄВА» від 23.02.2015 щодо звільнення ОСОБА_1 з посади Генерального директора ВАТ «ХЛІБ КИЄВА».

Господарський суд міста Києва дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення позовної заяви і доданих до неї документів без розгляду, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 54 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України) позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог та виклад обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують позов; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; законодавство, на підставі якого подається позов.

До позовної заяви додаються документи, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. До заяви про визнання акта недійсним додається також копія оспорюваного акта або засвідчений витяг з нього (ст. 57 ГПК України).

В тексті позовної заяви позивач зазначає, що «звільнення та призначення керівника - генерального директора ВАТ «ХЛІБ КИЄВА» здійснено на підставі рішення виконавчого органу - наказу виконавчого органу ВАТ «ХЛІБ КИЄВА» № 04-к від 23.02.2015». При цьому, копія такого рішення виконавчого органу позивачем до матеріалів позовної заяви додана не була, всупереч положенням ст. 57 ГПК України.

Також, відповідно до позовної заяви «п. 7.4.1. статуту ВАТ «ХЛІБ КИЄВА» до складу Дирекції входять Генеральний директор та Фінансовий директор Товариства, які обираються Наглядовою радою Товариства строком на 5 років».

Згідно з ч. 3 ст. 58 Закону України «Про акціонерні товариства» виконавчий орган акціонерного товариства може бути колегіальним (правління, дирекція) або одноосібним (директор, генеральний директор).

Частинами 4, 5 ст. 59 Закону України «Про акціонері товариства» встановлено, що на засіданні колегіального виконавчого органу ведеться протокол, голова колегіального виконавчого органу має право видавати накази та давати розпорядження, обов'язкові для виконання всіма працівниками товариства. Водночас, згідно з ч. 2 ст. 60 Закону України «Про акціонерні товариства» особа, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу, також, вправі видавати накази та давати розпорядження, обов'язкові для виконання всіма працівниками товариства.

Отже, враховуючи наведені приписи чинного законодавства обов'язкові для виконання всіма працівниками товариства накази вправи видавати, одноосібний виконавчий орган товариства або голова колегіального виконавчого органу, який не є виконавчим органом товариства, рішення ж колегіального виконавчого органу оформлюються протоколом, а не наказом.

Позивач в прохальній частині не вказує яке саме рішення (оформлене наказом чи протоколом) та якого саме виконавчого органу ВАТ «ХЛІБ КИЄВА» (одноосібного чи колегіального) він просить визнати недійсним. При цьому, із тексту позовної заяви вбачається, що таким рішенням є наказ № 04-к від 23.02.2015. З огляду на викладене суд дійшов висновку, що позивачем в позовній заяві не вказано змісту позовних вимог та обставин на яких ґрунтується позовна вимога та не вказано доказів, що підтверджують викладені в позовній заяві обставини.

Таким чином, заявником не було дотримано вимог ст. 54, 57 ГПК України, що є підставою для повернення позовної заяви без розгляду, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 63 ГПК України, згідно яких суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, у позовній заяві не вказано обставин, на яких ґрунтується позовна вимога, доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини, обґрунтований розрахунок стягуваної чи оспорюваної суми.

Крім того, суд звертає увагу заявника і на таке. Як роз'яснено в п. 2.21 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додається до позовної заяви і має містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Згідно з п. 1.3. розділу IV Касові операції банків (філій, відділень) з клієнтами Постанови Правління Національного банку України від 01.06.2011 N 174 "Про затвердження Інструкції про ведення касових операцій банками в Україні" касові документи мають містити такі обов'язкові реквізити, як: найменування банку, який здійснює касову операцію, дату здійснення операції, зазначення платника та отримувача, суму касової операції, призначення платежу, підписи платника або отримувача та працівників банку, уповноважених здійснювати касову операцію.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, надана заявником квитанція № 981566 від 10.04.2017 не відповідає вищевказаним вимогам, оскільки у графі "призначення платежу" останньої не зазначено ні реквізитів позовної заяви (дата, номер), яка оплачується судовим збором, ні сторони, до якої заявлені вимоги. Також зазначена квитанція не містить підписів платника, уповноваженого здійснювати касову операцію.

За таких обставин, позовна заява та додані до неї документи підлягають поверненню заявнику без розгляду.

Проте, суд звертає увагу заявника на те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись п. 3 ч. 1 ст. 63 ГПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву і додані до неї документи повернути заявникові без розгляду.

СуддяІ. В. Усатенко