УХВАЛА

про повернення позовної заяви

18.04.2017Справа № 921/237/17-г

Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши

позовну заяву Приватного підприємства "Гаї Розтоцькі Будівельні Матеріали"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Галичина Цукор"

про витребування майна, або у разі відсутності майна стягнути його грошовий еквівалент, та про стягнення пені за договором,

ВСТАНОВИВ:

06.04.2017 до Господарського суду Тернопільської області надійшла позовна заява Приватного підприємства "Гаї Розтоцькі Будівельні матеріали" з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Галичина цукор" про витребування майна, або у разі відсутності майна стягнути його грошовий еквівалент, та про стягнення пені за договором.

Ухвалою Господарського суду Тернопільської області від 11.04.2017 позовну заяву Приватного підприємства "Гаї Розтоцькі Будівельні матеріали" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Галичина цукор" про витребування майна, або у разі відсутності майна стягнути його грошовий еквівалент, та про стягнення пені за договором, та додані до неї матеріали передано за територіальною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд прийшов до висновку щодо необхідності повернення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України, оскільки до позовної заяви не подано доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини та обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, а також позивачем заявлено позов з альтернативними вимоги.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 57 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до частини 2 статті 36 Господарського процесуального кодексу України, письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії.

Відповідно до п. 5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації" (затверджена Наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55) відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту підпис, засвідчуватись повинна кожна сторінка документу з відтиском печатки підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи.

Судом встановлено, що надані ксерокопії документів не засвідчені, оскільки не містять відмітки про засвідчення копій, передбаченої пунктом 5.27. Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (ДСТУ 4163-2003), а тому не можуть бути сприйняті судом в якості належних доказів в розумінні статті 36 Господарського процесуального кодексу України.

Не є доказом засвідчення копій документів належним чином, напис на пакеті документів "прошито та пронумеровано", оскільки даний напис свідчить лише про скріплення (прошиття) певного пакету документів, а не про засвідчення, що дані копії відповідають оригіналу свідчить напис, передбачений пунктом 5.27. Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (ДСТУ 4163-2003).

Також суд зазначає, що відповідно до пунктів 2-1 та 5 частини 2 статті 54 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити документи, що підтверджують за громадянином статус суб'єкта підприємницької діяльності, виклад обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують позов; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; законодавство, на підставі якого подається позов.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 57 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Під вимогою треба розуміти матеріально-правову вимогу, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права.

Підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача.

Тож з наведеного вбачається, що вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтуються ці вимоги.

Відповідно до прохальної частини позовної заяви позивачем заявлено альтернативні позовні вимоги, а саме: про витребування майна, або у разі відсутності майна стягнути його грошовий еквівалент, що є порушенням норм чинного законодавства України, оскільки резолютивна частина рішення ні за яких умов не може викладатись альтернативно (наприклад: стягнути з відповідача певну суму або в разі відсутності коштів на його рахунку звернути стягнення на належне йому майно).

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Керуючись п. 3 ч. 1, ч. 3 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву та додані до неї матеріали повернути без розгляду.

Суддя Н.Б. Плотницька