ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"19" квітня 2017 р.Справа № 924/141/17

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Заверухи С.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький

до Національного природного парку „Подільські Товтри, м. Кам'янець-Подільський Хмельницької області

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Міністерства екології та природних ресурсів України, м. Київ

про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, в розмірі 27632,00 грн.

Представники:

позивача: ОСОБА_1 - за довіреністю від 03.01.2017р.

відповідача: ОСОБА_2 - згідно доручення від 16.01.2017р., ОСОБА_3 - директор (посвідчення № 392/2015 від 09.09.2015р.);

третьої особи: не з'явився.

Повне рішення складено 19.04.2017р.

Суть спору: позивач звернувся з позовом до суду про стягнення з відповідача 27632,00 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.

В обґрунтування позовних вимог посилається на проведення працівниками Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області в період з 24.10.2016р. по 11.11.2016р. планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та обєктів природно-заповідного фонду НПП „Подільські Товтри, в результаті якої встановлено факт незаконної рубки 17 дерев різних порід у кварталі 32 виділ 3 площа 14,2 га. Вказана обставина, на думку позивача, підтверджується актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та обєктів природно-заповідного фонду від 11.11.2016р. № 104/03 (польова перелікова відомість), розрахунком шкоди, заподіяної внаслідок незаконної рубки дерев, проведеного згідно такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства у межах територій та обєктів природно-заповідного фонду України (додаток № 1), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24.07.2013р. за № 541.

Таким чином, позивач, керуючись ст.ст. 20-2, 68 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища, ст.ст. 1, 2, 49 ГПК України, просить позов задовольнити та стягнути з відповідача 27632,00 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.

10.03.2017р. Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області на виконання вимог ухвали суду від 06.03.2017р. надано суду Положення про Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області, затвердженого Наказом Державної екологічної інспекції України № 136 від 12.12.2011р., Наказ Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області № 314 від 28.09.2016р. Про проведення планових перевірок дотримання вимог природоохоронного законодавства з 03 жовтня по 30 грудня 2016 року, Направлення Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області на проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства НПП "Подільські Товтри" № 542/03 від 21.10.2016р., польові перелікові відомості зрізаних дерев в кв. 32 вид 3 площа 14,2 га Кам'янець-Подільське ПОНДВ НПП "Подільські Товтри", заперечення № 886 від 15.11.2016р. НПП "Подільські Товтри" щодо проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Національного природного парку "Подільські Товтри" Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області згідно наказу від 28.09.2016р. № 314 та направлення від 21.10.2016р. № 542/03, акт Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області № 26/03 перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду Національний природний парк "Подільські Товтри", акт Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області № 26/03 перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів Національний природний парк "Подільські Товтри", положення Про Національний природний парк "Подільські Товтри", затверджене Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 26.01.2005р. № 46 (у редакції наказу Мінприроди від 15.08.2013р. № 353), реєстр не рекомендованої пошти Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області від 24.11.2016р.

У відзиві на позов від 03.03.2017р. представником Національного природного парку „Подільські Товтри зазначено, що в кварталі 32 виділ 3 площею 14,2 га відповідно лісорубних квитків серії 02 ЛКБ № 465207 від 22.01.2016р. та серії 02 ЛКБ № 515376 від 17.03.2016р. проведено вибіркову санітарну рубку, під час якої зрізано 312 дерев різних порід. Крім того, при проведенні приймання лісопродукції начальником Кам'янець-Подільської дільниці відклеймовувались пні в торець. Поряд з тими деревами, що були зрізані згідно лісорубних квитків ним було відклеймовано і дерева зрізані раніше невідомими особами 2-3 роки перед рубкою, про що свідчить акт обстеження, проведений комісією в складі працівників НПП "Подільські Товтри", сільського голови с. Устя та майстра лісу ДП "Кам'янець-Подільський лісгосп". Також у відзиві зазначено, що при проведенніперевірки працівниками Державної екологічної інспекції Хмельницької області ці пні були пораховані, як пні незаконно зрізані при санітарній рубці, хоча вони різко вирізнялись по стану (підгнивання, характер зрізу). Разом з тим, після проведення рубки невідомими особами зрізано самовільно 2 дерева, чим заподіяно шкоду у розмірі 3592 грн., по яких також нараховувались збитки. Зметою встановлення осіб, що зрізали дерева, матеріали направлено до Кам'янець-Подільського районного відділу поліції ГУНП в Хмельницькій області. На підтвердження своїх заперечень відповідач у відзиві вказує, що в позовній заяві Державна екологічна інспекція Хмельницької області неточно наводить формулювання ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", оскільки відповідно до Закону України "Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України". В їхньому трактуванні слово "ними" пропущено. Крім того, винних осіб в зрізанні 17 дерев в кварталі 32 виділ 3 площею 14,2 га не встановлено, також не встановлено, що ці дерева зрізались працівниками НПП "Подільські Товтри".

У доповненнях до відзиву від 20.03.2017р. відповідачем зазначено, що в акті перевірки в абзаці 20 розділі санітарно-оздоровчі заходи за результатами контрольного переліку виявлено загальну кількість пнів - 145. В абзаці 3 розділі незаконні рубки виявлено пнів 297 штук, як зазначає позивач, з них 17 незаконних. В акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму території та об'єктів природно-заповідного фонду в кварталі 32 виділ 3 площею 14,2 га вказуються різні дані про кількість пнів в одному й тому ж кварталі. В свою чергу, відповідно до лісорубних квитків серії 02 ЛКБ № 465207 від 22.01.2016р. та серії 02 ЛКБ № 515376 від 17.03.2016р. в рубку було відведено 302 дерева у кварталі 32 виділ 3 на площі 14,2 га. Лісорубні квитки не скасовані та є чинними. Крім того, зазначено, що при проведенні переліку пнів після рубки працівники Державної екологічної інспекції та головним природознавцем здійснювались три переліки пнів, в результаті чого фіксувались різні дані як по породному складі, так і по кількості пнів.

Також відповідачем зазначено, що у польовій переліковій відомості не вказано порядок та спосіб визначення діаметрів пнів, якими засобами здійснювались заміри, а саме мірна стрічка, яка використовувалась при замірах чи повірена, стороні відповідача не було надано жодного примірника польових відомостей, яких було три. Зазначено, що науковцями здійснено наукове обґрунтування стосовно нанесення шкоди території природно-заповідного фонду, відповідно до якого дерева в кількості 27 штук зрізано не під час санітарної рубки в 2016 році та, відповідно, шкоди природно-заповідному фонду не завдано.

Представник позивача в судовому засіданні наполягає на задоволенні позовних вимог, вважає їх обґрунтованими.

Представники відповідача в судове засідання з'явився, проти позову заперечують.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, причини неявки не повідомив.

Розглядом матеріалів справи встановлено:

Відповідно до ОСОБА_2 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 21.02.2017р. Національний природний парк „Подільські Товтри є державною організацією та зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний код 23832341.

У період з 24.10.2016р. по 11.11.2016р. працівниками Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області було проведено планову перевірку дотримання Національним природним парком „Подільські Товтри вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та обєктів природно-заповідного фонду, за результатами якої складено акт перевірки № 104/03 від 11.11.2016р.

Перевіркою, зокрема, встановлено наступні порушення вимог законодавства: квартал 32 виділ 3 площа 14,2 га санітарно-вибіркова рубка 2016 року лісорубний квиток серія 02 ЛКБ № 465207 від 22.01.2016р., лісорубний квиток серія 02 ЛКБ № 515376 від 17.03.2016р. на проведення санітарно-вибіркової рубки 2016 року Кам'янець-Подільське ПОНДВ. Проведено контрольний попенний перелік, в результаті якого виявлено 297 пнів зрізаних дерев, з них дуба 133 шт., за даними відводу 126 штук, ясен 76 штук, за даними відводу 77 шт., черешня 56 шт., за даними відводу 58 шт., граб 19 шт., за даними відводу 28 шт., клен 5 шт., за даними відводу 2 шт., берест 7 шт., за даними відводу відсутній, осика 1 шт., за даними відводу 8 шт. В результаті контрольного попенного переліку виявлено незаконну рубку 17 дерев. Пні незаконно зрізаних дерев клеймовані, крім 7 дерев дуба та 1 дерева береста.

Заступник директора з рекреації та екологічної освіти НПП „Подільські Товтри ОСОБА_4 підписав акт перевірки від 11.11.2016р. та зазначив, що зауваження будуть подані після ознайомлення.

Директором Національного природного парку „Подільські Товтри надано заперечення № 886 від 15.11.2016р. щодо проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Національного природного парку „Подільські Товтри Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області, зокрема, заперечення до акту № 104/03 перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду, відповідно до яких пояснено по питанню розбіжностей окремих порід дерев, виявлених при контрольному переліку пнів, в кварталі 32 виділ 2 площа 14,2 га на вибірковій санітарній рубці - при проведенні переліку дерев усохші, без кори, дерева береста помилково віднесли до граба і осики; при проведенні прийомки лісопродукції відпускним клеймом відбивались і дерева, які були зрізані 3-4 роки тому. В контрольну перелікову відомість пнів всі ці пні були включені як пні без клейма. У кварталі 25 виділ 4 площа 2,4 га на вибірковій санітарній рубці виявлено також 4 пні дуба, незаклеймованих до рубки. Дерева зрізалися за 3-4 роки до рубки.

По питанню виписки лісорубного квитка № 515376 від 17 березня 2016р. надано пояснення, що квартал 32 виділ 3 площа 14,2 га та квартал 25 виділ 14 площа 2,4 га являють собою лісополоси, вздовж яких проходять високовольтні лінії електропередач. При проведенні вибіркової санітарної рубки згідно лісорубного квитка № 465207 від 22 січня 2016р. НПП „Подільські Товтри поставлено до відома Кам'янець-Подільське РЕМ, працівники якого, виїхавши на місце рубки, зрізали в кварталі 25 виділ 14 площа 2,4 га - 10 дерев дуба, в кварталі 32 виділ 3 площа 14,2 га - 6 (шість) дерев черешні, 6 дерев дуба, 2 (два) дерева ясена, 2 (два) дерева липи. Відповідно головний природознавець і начальник Кам'янець-Подільського ПОНДВ зробили обмір зрізаних дерев і склали відповідний акт, і представниками відповідача був виписаний лісорубний квиток, відповідно п. 5 «Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів», затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2007р. № 761. Крім того, загальна маса зрізаних дерев складає 19 куб.м і входить в затверджений ліміт на використання природних ресурсів на 2016р. Твердження, що лісорубний квиток серії 02 ЛКБ № 515376 від 17.03.2016р. виписаний безпідставно, не відповідає дійсності, оскільки на ці ділянки був виписаний лісорубний квиток серії 02 ЛКБ за № 465207 від 22 січня 2016р., матеріали на виписку якого пройшли всі погодження. Працівниками РЕМ були зрізані дерева, крони яких вросли в лінії електропередач і являли собою загрозу для життя.

Згідно акту № 16/2016 від 30.11.2016р., складеного комісією у складі головного природознавця НПП "Подільські Товтри" ОСОБА_5, начальника Кам'янець-Подільського ПОНДВ ОСОБА_6, інженера з охорони природно-заповідного фонду ОСОБА_7 в присутності сільського голови с. Устя ОСОБА_8, майстра лісу Панівецького лісництва Кам'янець-Подільського держлісгоспу ОСОБА_9, проведено обстеження вибіркової санітарної рубки в кв. 32 вид 3 пл. 14,2 га Кам'янець-Подільського ПОНДВ НПП "Подільські Товтри". В результаті обстеження встановлено, що при прийомці лісопродукції працівниками Кам'янець-Подільського ПОНДВ помилково були відклеймовані відпускним клеймом, в торець пня, 27 дерев різних порід, рубка яких здійснена 2-3 роки раніше, до здійснення вибіркової санітарної рубки. До акту додано відомість переліку пнів на вибірковій санітарній рубці в кв. 32 вид 3 пл. 14,2 га.

Відповідно до листа № 921 від 30.11.2016р. НПП "Подільські Товтри" надіслано керівнику Кам'янець-Подільського районного відділу поліції ГУНП в Хмельницькій області акт № 13/2016 від 29.11.2016р. обстеження (перевірки) дотримання вимог природоохоронного законодавства на території квартал 32 виділ 3, розрахунок шкоди заподіяної природно-заповідному фонду незаконною рубкою лісу (дерев) від 29.10.2016р. на суму 3592 грн. для встановлення осіб та притягнення їх до адміністративної відповідальності та відшкодування збитків.

Комісією у складі головного природознавця НПП "Подільські Товтри" ОСОБА_5, провідного інженера з охорони природних екосистем ОСОБА_10, начальника Кам'янець-Подільського ПОНДВ ОСОБА_6 складено акт № 13/2016 від 29.11.2016р. у зв'язку з виявленими свіжоспиляними самовільно зрізаними пеньками: берест діаметром - 22 см та граба - 31 см.

Згідно пояснень від 03.11.2016р. інженера з охорони природно-заповідного фонду НПП "Подільські Товтри" ОСОБА_7 при прийомці лісопродукції ним було забито в торець 19 пнів, які при рубці не різалися. Ці пні були зрізані декілька років тому. Клейм на кореневій лапі виявлено не було.

Відповідно до розділу 1 (загальні положення) Положення про відділ державної охорони природно-заповідного фонду України НПП "Подільські Товтри", затвердженого директором НПП "Подільські Товтри" ОСОБА_11 01.03.2012р., відділ державної охорони природно-заповідного фонду України (далі - відділ держохорони) забезпечує охорону та збереження національного природного парку. До складу служби держохорони входять: директор установи, головний природознавець, працівники відділу держохорони, природоохоронні науково-дослідні відділення. Відділ державної охорони очолює начальник відділу. Службу держохорони очолює директор НПП.

Як передбачено розділом 2 Положення (завдання відділу) основними завданнями служби держохорони є: забезпечення додержання режиму охорони територій та об'єктів природно-заповідного фонду України; попередження та припинення порушень природоохоронного законодавства. Відділ держохорони відповідно до покладених на нього завдань: здійснює охорону природних комплексів національного природного парку; здійснює охорону диких тварин і місць їх перебування у межах територій та об'єктів природно-заповідного фонду; забезпечує порядок використання природних ресурсів; забезпечує додержання вимог щодо відвідування територій та об'єктів природно-заповідного фонду; попереджує пошкодження лісових насаджень унаслідок незаконних рубок тощо.

Відповідно до лісорубного квитка серія 02 ЛКБ № 515376 від 17.03.2016 постійним лісокористувачем НПП "Подільські Товтри" проведено вибіркову санітарну рубку по пеньках на підставі плану проведення санітарно-оздоровчих заходів 2016р. акт обстеження (добір маси на ВСР 2016р.), а саме: номер кварталу - 32, площа ділянки - 14,2 га, номер виділу, ділянки - 3, маса дров'яної деревини 13 куб.м, маса деревини ліквіду із крони - 1 куб.м.

Відповідно до лісорубного квитка серія 02 ЛКБ № 465207 від 22.01.2016 постійним лісокористувачем НПП "Подільські Товтри" проведено вибіркову санітарну рубку по пеньках на підставі матеріалів лісовпорядкування, акта лісопатологічного обстеження, а саме: номер кварталу - 32, площа ділянки - 14,2 га, номер виділу, ділянки - 3, маса дров'яної деревини 67 куб.м, маса ділової деревини 11 куб.м, маса деревини ліквіду із крони - 5 куб.м., маса деревини хворосту і сучків - 8 куб.м.

На підставі такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконної рубки або пошкодження дерев та рослин, що мають здеревяніле стебло, до ступеня припинення росту (додаток № 1), затверджених постановою КМУ від 24.07.2013р. № 541 „Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд, Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області здійснено розрахунок розміру шкоди, завданої внаслідок незаконної рубки дерев.

Згідно розрахунку шкоди, заподіяної рубкою дерев в кварталі 32 вид 3 на території Кам'янець-Подільського ПОНДВ НПП „Подільські Товтри сума шкоди складає 27632,00 грн.

Листом № 5094/06 від 23.11.2016р. Державна екологічна інспекція в Хмельницькій області повідомила Національний природний парк „Подільські Товтри, що проведеною в період з 24.10.2016р. по 11.11.2016р. плановою перевіркою дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та обєктів природно-заповідного фонду НПП „Подільські Товтри встановлено факт незаконної рубки 17 дерев різних порід у кварталі 32 виділ 3 площа 14,2 га. Розмір шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, склав 27632,00 грн.

Дослідивши надані докази, оцінивши їх в сукупності, судом прийнято до уваги наступне.

Згідно зі ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що природні ресурси України є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, цим та іншими законами України. Громадяни України мають право користуватися природними ресурсами України відповідно до цього та інших законів.

Статтею 5 цього Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Особливій державній охороні підлягають території та об'єкти природно-заповідного фонду України й інші території та об'єкти, визначені відповідно до законодавства України.

В силу ст. 34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Статтею 35 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища. Державному контролю підлягають використання і охорона земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, природних територій та об'єктів, що підлягають особливій охороні, стан навколишнього природного середовища, а також дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки щодо біологічних об'єктів навколишнього природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі.

Стаття 20 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачає, що до компетенції спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань екології та природних ресурсів і його органів на місцях належать державний контроль за використанням і охороною земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони республіки, а також за додержанням норм екологічної безпеки.

Відповідно до п.п. 1, 4 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 13 квітня 2011 року № 454/2011, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція України) є центральним органом виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Держекоінспекція України відповідно до покладених завдань, зокрема, здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства законодавства про додержання режиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду.

Згідно п. 6 Положення Держекоінспекція України для виконання покладених на неї завдань має право, зокрема, проводити перевірки з питань, що належать до її компетенції, видавати за їх результатами обов'язкові для виконання приписи, розпорядження; розраховувати розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, та пред'являти претензії; вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

Відповідно до пп. і п. 4.2 Положення про Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області, затвердженого Наказом Державної екологічної інспекції України № 136 від 12.12.2011р. (далі - Положення), Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами, зокрема, вимог законодавства про додержання режиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду.

Держекоінспекція для виконання покладених на неї завдань має право проводити перевірки з питань, що належать до її компетенції, видавати за їх результатами обов'язкові для виконання приписи, розпорядження (п. 6.4 Положення).

Згідно з п. 1.4 Порядку організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженого Наказом № 464 від 10.09.2008р. Міністерства охорони навколишнього природного середовища України, під актом перевірки слід розуміти документ, який фіксує факт проведення планових, позапланових перевірок суб'єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання.

Пунктом 4.13 зазначеного Порядку визначено, що за результатами проведеної планової або позапланової перевірки, в тому числі спільно з іншими органами державного нагляду (контролю), державним інспектором складається уніфікований акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, що містить перелік питань для здійснення планових заходів державного нагляду (контролю), залежно від ресурсу, що перевірявся.

У відповідності до п. 4.20 Порядку в останній день перевірки два примірники акта перевірки підписуються державними інспекторами, які проводили перевірку, і всіма членами комісії (якщо перевірка проводилася комісією), керівником або уповноваженою особою суб'єкта господарювання. Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта перевірки. У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт, про це зазначається в акті перевірки.

Як підтверджено матеріалами справи, Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області проведено перевірку Національного природного парку "Подільські Товтри" на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду, за результатами якої складено акт перевірки №104/03.

Частинами 3, 4 ст. 17 Лісового кодексу України встановлено, що ліси надаються в постійне користування на підставі рішення органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, прийнятого в межах їх повноважень за погодженням з органами виконавчої влади з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища. У разі прийняття рішення про надання лісів у постійне користування обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями таке рішення погоджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища. Прийняття рішень Кабінетом Міністрів України не потребує погоджень з іншими органами. Право постійного користування лісами посвідчується державним актом на право постійного користування земельною ділянкою.

Відповідно до п. 1.1 Положення Про Національний природний парк „Подільські Товтри, НПП „Подільські Товтри створений відповідно до Указу Президента України № 474/96 "Про створення національного природного парку "Подільські Товтри", є об'єктом природно-заповідного фонду загальнодержавного значення.

Парк є бюджетною, неприбутковою, природоохоронною, рекреаційною, культурно-освітньою, науково-дослідною установою і входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення та використання (п. 1.2. Положення).

Згідно п. 2.1. Положення парк створений з метою збереження, відтворення та раціонального використання природних ландшафтів Поділля з унікальними історико-культурними комплексами, що мають важливе природоохоронне, наукове, освітнє, естетичне, рекреаційне та оздоровче значення.

Як передбачено п. 2.2. Положення основними завданнями парку є, зокрема, збереження та відтворення цінних природних та історико-культурних комплексів та природних об'єктів ландшафтів Поділля, включаючи підтримання та збереження екологічної природної рівноваги в регіоні, створення умов для організованого туризму, відпочинку та інших видів рекреаційної діяльності в природних умовах з додержанням режиму охорони заповідних комплексів та об'єктів.

Охорона території Парку покладається на службу його охорони, що входить до складу служби державної охорони природно-заповідного фонду України. Службу державної охорони Парку очолює директор Парку, який несе повну відповідальність за організацію її діяльності та забезпечення додержання режиму території, а також збереження, відтворення та раціональне використання природних комплексів і ресурсів у межах його території. Основними завданнями служби державної охорони є забезпечення додержання режиму охорони території та природних об'єктів, попередження та припинення порушень природоохоронного законодавства.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що Національний природний парк „Подільські Товтри є постійним лісокористувачем, який створений з метою збереження, відтворення і раціонального використання природних ландшафтів Поділля.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Лісового кодексу України постійні лісокористувачі зобов'язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; вести первинний облік лісів.

Статтею 63 Лісового Кодексу України встановлено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Відповідно до п. 5 ст. 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов'язані, зокрема, здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Як передбачено ч. 1 ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Згідно ст. 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

В ході перевірки відповідача, позивачем встановлено, що у кварталі 32 виділ 3 площа 14,2 га, за результатами контрольного попенного переліку, виявлено зруб 133 дубів, за даними відводу - 126 штук; клену - 5 штук, за даними відводу - 2 штуки; бересту 7 штук, за даними відводу відсутній. Тобто, 17 дерев вирубано незаконно, при цьому, пні 7 дерев дуба та 1 дерева береста не клеймовані.

Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004р. № 17 „Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля порубка дерев визнається незаконною, якщо вона вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено.

Статтями 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Приписи вказаної норми передбачають, що підставою для виникнення цивільно-правової відповідальності є наявність шкоди, протиправна поведінка (дія чи бездіяльність) заподіювача шкоди, причинний зв'язок між ними та наявність вини особи, яка заподіяла шкоду.

Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров'я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов'язкова умова, але і міра відповідальності, оскільки за загальним правилом завдана шкода відшкодовується в повному обсязі (мова йдеться про реальну шкоду та упущену вигоду).

Завдану шкоду підтверджено складеним за наслідками перевірки актом №104/03 дотримання вимог природоохоронного законодавства про додержання режиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду, який у встановленому законодавству порядку не оскаржений та не скасований, в частині що стосується обставин, які мають значення для предмету спору.

Постановою Кабінету Міністрів України „Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд від 24.07.2013р. № 541 затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконної рубки або пошкодження дерев та рослин, що мають здеревяніле стебло, до ступеня припинення росту (додаток № 1) за кожне дерево, зрубане або пошкоджене до ступеня припинення росту з діаметром дерева у корі біля шийки кореня до 10 см оцінка заподіяної шкоди складає 82 грн., 10,1-14 см 143 грн., 14,1-18 см 374 грн., 18,1-22 см 760 грн., 22,1-26 см 1336 грн., 26,1-30 см 2112 грн., 30,1-34 см 2832 грн., 34,1-38 см 3602 грн., 38,1-42 см 4422 грн., 42,1-46 см 5247 грн., 46,1-50 см 6066 грн. Пунктом 6 примітки додатку № 1 вищевказаної Постанови встановлено, що у разі привласнення буреломних, вітровальних дерев, а також самовільного вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за цією таксою, зменшеною у два рази.

Розрахунок розміру шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства внаслідок незаконного вирубання дерев, здійснено відповідно до наведених вище Такс. Відтак, відповідно до розрахунку, складеного позивачем на підставі акту перевірки та згідно до Постанови КМУ від 24.07.2013р. № 541 „Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд, розмір шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки 17 дерев різних порід (берест сухий, 2 шт., діаметр 18,1-22 см, 760 грн. шкоди; берест сухий, 1 шт., діаметр 34,1-38 см, 1801 грн. шкоди; берест сирий, 1 шт., діаметр 18,1-22 см, 760 грн. шкоди; берест сирий, 3 шт., діаметр 42,1-46 см, 15741 грн. шкоди; клен сирий, 2 шт., діаметр 14,1-18 см, 748 грн. шкоди; клен сухий, 1 шт., діаметр 18,1-22 см, 380 грн. шкоди; дуб сирий, 3 шт., діаметр 14,1-18 см, 1122 грн. шкоди; дуб сирий, 1 шт., діаметр 18,1-22 см, 760 грн. шкоди; дуб сирий, 1 шт., діаметр 22,1-26 см, 1336 грн. шкоди; дуб сирий, 2 шт., діаметр 26,1-30 см, 4224 грн. шкоди) становить 27632,00 грн.

Причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

Відповідач, допустивши протиправну бездіяльність у вигляді невчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчій йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело до незаконного вирубування невстановленими особами дерев (нанесення збитків).

Отже, саме внаслідок бездіяльності працівників відповідача стало можливим і відбулось вирубування дерев невстановленими особами та заподіяна шкода.

Будь-яких дозвільних документів, які б підтверджували право на санітарну вирубку на кількість дерев, яка встановлена в акті перевірки Держекологінспекції, відповідачем не надано. В свою чергу, лісорубні квитки від 17.03.2016 року та від 22.01.2016 року, а також відомість вирубки не спростовують даних, вказаних в акті перевірки, оскільки передбачають меншу кількість дерев, вирубку яких дозволену, ніж ту, яка встановлена працівниками Держекологічної інспекції.

При цьому, щодо тверджень відповідача про зруб дерев у кількості 17 штук невстановленими особами в минулому та відсутності клейма на 8 пнях незаконно зрубаних дерев, судом приймається до уваги наступне.

Відповідно до п.2.5 Інструкції з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Держкомлісгоспу України 31.08.2010 р. № 262 і зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 29.09.2010 р. за № 863/18158, у разі, якщо виявлено факт порушення лісового законодавства, однак особу порушника встановити неможливо (порушник вчинив правопорушення і зник з місця події), посадовою особою органу лісового господарства складається акт огляду місця вчинення порушення лісового законодавства (далі - акт) (додаток 2). Складений акт протягом трьох днів з моменту виявлення правопорушення направляється до органу внутрішніх справ за місцем вчинення правопорушення для встановлення особи порушника. Виявлені при цьому незаконно добуті лісові ресурси вилучаються, про що зазначається в акті.

Проте, матеріали справи не містять та учасниками судового розгляду не надано будь-яких доказів на підтвердження звернення до правоохоронних органів працівниками відповідача, як це передбачено положеннями наведеної вище Інструкції. А наявні в матеріалах справи звернення до поліції від 30.11.2016 року про зруб невстановленими особами 2 дерев на території квартал 32 виділ 2 НПП "Подільські Товтри" Устянської сільської ради не може бути доказом звернення саме в частині вирубки 17 дерев, та не спростовує вину відповідача як постійного лісокористувача.

Виною є психічне ставлення особи до вчинюваної дії чи бездіяльності та її наслідків, виражене у формі умислу або необережності.

Зважаючи на усвідомлення відповідачем ризику здійснення незаконної вирубки дерев, а також те, що саме на останнього покладено відповідальність за попередження таких вирубок, відповідач передбачав можливість настання шкідливих наслідків відсутності належного контролю за спірною територією, але легковажно розраховував на їх відвернення.

У вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства у випадках встановлення контролюючими органами при проведенні перевірок дотримання природоохоронного законодавства на підвідомчій лісовому господарству території факту правопорушення, вчиненого невстановленими особами, необхідно виходити з того, що обов'язки із: забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень; дотримання правил і норм використання лісових ресурсів; ведення лісового господарства на основі матеріалів лісовпорядкуваня, здійснення використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення, відповідно до ст. 19 Лісового кодексу України, покладено на постійних лісокористувачів (пункт 6.1.2 роз'яснення Вищого арбітражного суду України від 27.06.2001р. № 02-5/744 «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов'язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища»).

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а також і постійні лісокористувачі, вина яких полягає у допущенні та не перешкоджанні їх працівниками незаконному вирубуванню лісових насаджень (пошкодженню дерев) внаслідок неналежного виконання ними своїх службових обов'язків. Тобто, проявом їх протиправної поведінки є незабезпечення працівниками постійних лісокористувачів охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбувається вирубування дерев (пошкодження дерев). Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, у постановах Вищого господарського суду України від 16.07.2014р. у справі № 907/535/13, від 14.10.2014р. у справі № 906/249/14, від 12.11.2014р. у справі № 914/1138/14, від 30.07.2015р. у справі № 927/56/15, від 08.10.2015р. у справі № 912/1676/14 та від 28.10.2015р. у справі № 909/132/15.

Щодо доводів представника відповідача, що Національний природний парк "Подільські Товтри" не має відповідати за незаконну вирубку лісу, оскільки останню не здійснювало, то суд зазначає наступне.

Юридична відповідальність є важливим елементом правового регулювання суспільних відносин, суть якого полягає в цілеспрямованому впливі на поведінку індивідів за допомогою юридичних засобів з метою впорядкування суспільних відносин, надання їм системності і стабільності, уникнення різких загострень соціальних конфліктів, втілення принципів соціальної справедливості тощо. Саме існування права як регулятора суспільних відносин обумовлене необхідністю підтримувати соціальний порядок у неоднорідному суспільстві, попереджаючи будь-які відхилення від встановлених правил поведінки.

За допомогою юридичної відповідальності встановлюються дієві механізми охорони і захисту суспільних відносин від неправомірних посягань шляхом покарання діянь, які порушують умови нормального розвитку суспільства, суперечать інтересам держави, суспільства в цілому. Розгляд юридичної відповідальності саме в цьому контексті дозволяє з'ясувати її роль і значення в системі забезпечення і гарантування прав і свобод особи, їх охорони і захисту від незаконних порушень.

Юридична відповідальність є важливим засобом забезпечення законності та правопорядку, належної реалізації чинного законодавства. З іншого боку, вона стимулює правомірну поведінку суб'єктів суспільних відносин, сприяє формуванню в населення поваги до права та закону, а отже, виступає істотним фактором побудови правової держави в Україні.

А тому, покладення відповідальності виключно на осіб, що безпосередньо здійснюють незаконне вирубування, та звільнення від юридичної відповідальності, як засобу державного примусу, лісокористувачів знівелює принцип невідворотності покарання за неналежну охорону ввіреного в їх користування лісового фонду та призведе до втрати найбільш дієвого механізму стимулювання стосовно самих лісокористувачів до належного виконання покладених на них обов'язків з охорони лісу.

Відповідач, як винна особа, повинен відшкодувати завдану державі шкоду внаслідок порушення природоохоронного законодавства в повному обсязі. Відповідачем не надано суду обґрунтованих доказів на спростування висновків акту перевірки, розрахунку розміру шкоди. Не надано також і доказів відшкодування в добровільному порядку шкоди, заподіяної внаслідок допущення відповідачем незаконної вирубки дерев.

Аналогічно критично судом оцінюється наукове обґрунтування стосовно не нанесення шкоди санітарною вирубкою дерев, проведене науковими співробітниками, оскільки в силу положень ст.ст. 33, 34 ГПК України, не спростовує інших зібраних по справі доказів щодо доведеності вини і шкоди, заподіяної саме відповідачем.

За приписами наведених норм, позивач повинен довести факт заподіяння шкоди, її розмір, наявність протиправної поведінки (бездіяльності) відповідача і причинно-наслідковий зв'язок між протиправною поведінкою (бездіяльністю) та шкодою. При цьому, відсутність вини доводиться відповідачем. Дослідивши усі обставини та зібрані у справі докази, судом встановлено факт незаконного вирубування дерев на підконтрольній відповідачеві території Національного природного парку, внаслідок чого державі було заподіяно шкоду в розмірі 27632,00 грн. Судом встановлено наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної бездіяльності відповідача, котра виявилась у незабезпеченні ним належної охорони і захисту лісу. Внаслідок невиконання відповідачем зобов'язань, які покладені на нього лісовим і природоохоронним законодавством та Положенням, відбулося вирубування невстановленими особами 17 дерев різних порід. Судом встановлено також наявність безпосереднього причинного зв'язку між шкодою і бездіяльністю відповідача, адже шкода виступає об'єктивним наслідком бездіяльності відповідача через недотримання лісового і природоохоронного законодавства; наявність самої шкоди. Відсутність вини у незаконній вирубці дерев відповідач не довів. При цьому, відповідачем не надано доказів звернення до правоохоронних органів із заявою про проведення розслідування за фактом несанкціонованої вирубки 17 дерев різних порід.

Надані в матеріали справи наряд-акт №28 від 2011 р. та план проведення санітарно-оздоровчих заходів не підтверджує позицію позивача стосовно правомірності рубки 4 дерев сухостою, оскільки з їх змісту не вбачається можливості в 2011 році рубки саме тих дерев бересту (3) та клену (1), про які вказано в польовій переліковій відомості, як сухостій. Окрім того, на вказаних вище деревах не існує клейма, яке проставляється у разі правомірного зрізання дерев.

Також з наданої польової відомості не вбачається факту можливості зрізання дерев, які зазначені в акті та розрахунку як "сухостої", що в свою чергу також спростовує позицію відповідача про зрізання дерев в 2011 році.

За приписами статті 32 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд, у визначеному законом порядку, встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Згідно зі статтею 34 цього ж Кодексу господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості.

З огляду на те, що судом установлено факт порушення відповідачем вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, як і наявність усіх складових цивільного правопорушення, суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений належними доказами та підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належить: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів обєднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Згідно з ч. 1 ст. 29 Бюджетного кодексу України до доходів Державного бюджету України включаються доходи бюджету, за винятком тих, що згідно із статтями 64, 66, 69, 691 та 71 цього Кодексу закріплені за місцевими бюджетами, при цьому джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є - 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності (п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України).

Статтею 11 ЗУ "Про Державний бюджет України на 2017 рік" встановлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2017 рік у частині доходів є надходження, визначені частиною третьою статті 29 Бюджетного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених пунктом 17 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України (аналогічна позиція викладена в постанові ВГСУ від 17.09.2013р. у справі № 5028/6/62(5/59)/2012).

Відповідно до п.п. 2.2. Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 29.01.2013 № 43, у процесі казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету органи Казначейства: відкривають бюджетні рахунки для зарахування надходжень у національній валюті в головних управліннях Казначейства в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі; здійснюють розподіл платежів між загальним та спеціальним фондами державного бюджету, між державним і місцевими бюджетами відповідно до нормативів відрахувань, визначених бюджетним законодавством, та перераховують розподілені кошти за належністю. Відомість розподілу платежів до бюджетів (п. 8.1. Порядку).

Таким чином, суд стягує кошти на рахунок вказаний позивачем у позові, а в подальшому органи Казначейства здійснюють розподіл платежів між державним і місцевими бюджетами відповідно до нормативів відрахувань, та перераховують розподілені кошти за належністю.

У відповідності до ст. 49 ГПК України судові витрати підлягають покладенню на відповідача, в зв'язку із задоволенням позову.

Керуючись ст.ст. 1, 12, 33, 44, 49, 82, 84, 85, 116 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький до Національного природного парку „Подільські Товтри, м. Кам'янець-Подільський Хмельницької області за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Міністерства екології та природних ресурсів України, м. Київ про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, в розмірі 27632,00 грн. задовольнити.

Стягнути з Національного природного парку „Подільські Товтри (Хмельницька область, м. Кам'янець-Подільський, вул. Польський ринок, 6, ідентифікаційний код 23832341) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції в Хмельницькій області (м. Хмельницький, вул. Івана Франка, будинок 2/2, ідентифікаційний код 38045514) збитки в розмірі 27632,00 грн. (двадцять сім тисяч шістсот тридцять дві гривні 00 коп.) на спеціальний рахунок Устянської сільської ради, в рахунок відшкодування збитків заподіяних державі, внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, зарахувавши кошти на аналітичний рахунок, відкритий в Головному управлінні Державного казначейства України у Хмельницькій області за балансовим рахунком 3311 "Кошти, які підлягають розподілу між Державним і місцевими бюджетами" Плану рахунків в розрізі кодів класифікації доходів бюджету та територій, а саме: до спеціального фонду Державного бюджету України 30% стягнутої суми в розмірі 8289,60 грн.; до спеціального Фонду обласного бюджету Хмельницької області 20% стягнутої суми в розмірі 5526,40 грн.; до спеціального фонду місцевого бюджету Устянської сільської ради (розрахунковий рахунок 0275, код бюджетної класифікації доходів 24062100, код одержувача 37971377, МФО 815013, банк одержувача - ГУ ДКСУ у Хмельницькій області) 50% стягнутої суми в розмірі 13816,00 грн.

Видати наказ.

Стягнути з Національного природного парку „Подільські Товтри (Хмельницька область, м. Кам'янець-Подільський, вул. Польський ринок, 6, ідентифікаційний код 23832341) на користь Державної екологічної інспекції в Хмельницькій області (м. Хмельницький, вул. Івана Франка, 2/2, ідентифікаційний код 38045514) 1600,00 грн. (одну тисячу шістсот гривень 00 коп.) судового збору.

Видати наказ.

Повне рішення складено 19.04.2017р.

Суддя С.В. Заверуха

Віддрук. 4 прим. :

1 - до справи;

2 - позивачу (м. Хмельницький, вул. І. Франка, 2/2);

3 - відповідачу (м. Кам'янець - Подільський, площа Подільський ринок, 6);

4 третій особі (м. Київ, вул. В. Липківського, 35) рекоменд.