ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"10" квітня 2017 р. Справа № 907/167/17

За позовом ОСОБА_1, м. Київ

ДО приватного підприємства «Ужгородські Аграрні Інвестиції», с. Дубрівка Ужгородського району

ПРО визнання рішення позачергових загальних зборів від 23 січня 2014 року, затверджене протоколом №2 від 23.01.2014р. приватного підприємства «Ужгородські Аграрні Інвестиції» недійсним,

Суддя О.Ф. Ремецькі

Представники сторін:

від позивача - ОСОБА_2 - представник за довіреністю від 26.10.2016 року

від відповідача - Калинич І.І. - представник за довіреністю від 21.02.2017 року

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1, м. Київ звернувся до Господарського суду Закарпатської області з позовом до приватного підприємства «Ужгородські Аграрні Інвестиції», с. Дубрівка Ужгородського району про визнання рішення позачергових загальних зборів від 23 січня 2014 року, затверджене протоколом №2 від 23.01.2014р. приватного підприємства «Ужгородські Аграрні Інвестиції» недійсним.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 22.02.2017 року було порушено провадження у справі №907/167/17 та призначено її до розгляду в засіданні суду на 14.03.2017 року.

У судових засіданнях 14.03.2017 та 03.04.2017 судом в порядку ст. 77 ГПК України оголошувались перерви до 03.04.2017 та 10.04.2017 відповідно.

03.04.2017 представником позивача подано заяву про збільшення позовних вимог позивача у судовому засіданні заявлені позовні вимоги просить задовольнити в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, посилаючись на їх обґрунтованість наявними у справі матеріалами.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог та прийняття заяви про збільшення позовних вимог заперечив у повному обсязі з підстав, наведених у поданих письмових додаткових запереченнях на позов. Зокрема вказує, що заява позивача про збільшення позовних вимог є по суті заявою про зміну предмету позовних вимог та подана після початку розгляду господарським судом справи по суті.

Аналізуючи доводи позивача з приводу поданого суду клопотання, суд констатує наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 22 ГПК України позивач вправі до прийняття рішення по справі збільшити розмір позовних вимог за умови дотримання встановленого порядку досудового врегулювання спору у випадках, передбачених статтею 5 цього Кодексу, в цій частині, відмовитись від позову або зменшити розмір позовних вимог. До початку розгляду господарським судом справи по суті позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви.

Відповідно до п. 3.10 Постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" від 26 грудня 2011 року N 18 (далі - Постанова) передбачені частиною четвертою статті 22 ГПК права позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитись від позову можуть бути реалізовані до прийняття рішення судом першої інстанції. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Згідно з частиною третьою статті 55 ГПК ціну позову вказує позивач.

Згідно з п. 3.11 Постанови збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог (наприклад, про визнання недійсним ще одного акта крім того, стосовно якого відповідну вимогу вже заявлено), то фактично також йдеться про подання іншого позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Заяви про зміну предмета або підстави позову, які відповідають вимогам статей 54 і 57 ГПК, проте подані після початку розгляду господарським судом справи по суті, залишаються без розгляду і приєднуються до матеріалів справи, про що суд зазначає в описовій частині рішення, прийнятого по суті спору (або в ухвалі, якою закінчується розгляд справи).

Початок розгляду справи по суті має місце з того моменту, коли господарський суд після завершення підготовки справи до розгляду (стаття 65 ГПК), відкриття судового засідання, роз'яснення (за необхідності) сторонам та іншим учасникам судового процесу їх прав та обов'язків і розгляду інших клопотань і заяв (про відкладення розгляду справи, залучення до участі в ній інших осіб, витребування додаткових доказів тощо) переходить безпосередньо до розгляду позовних вимог, тобто до з'ясування у передбаченому ГПК порядку обставин справи та здійснення їх правової оцінки, про що зазначається в протоколі судового засідання.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

У разі подання позивачем заяви, направленої на одночасну зміну предмета і підстав позову, господарський суд повинен відмовити в задоволенні такої заяви і, приєднавши її до матеріалів справи та зазначивши про цю відмову в описовій частині рішення (або в ухвалі, якою закінчується розгляд справи), розглянути по суті раніше заявлені позовні вимоги, якщо позивач не відмовляється від позову. Позивач при цьому не позбавлений права звернутися з новим позовом у загальному порядку (п. 3.12. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 р. № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції").

Отже, суд дійшов висновку, що подана представником позивача заява про збільшення розміру є заявою, яка одночасно змінює і предмет, і підстави позову, у зв'язку з чим суд відмовляє у її прийнятті.

Відповідно до ст. 77 Господарського процесуального кодексу України господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні. Такою обставиною, зокрема, клопотання представника відповідача, необхідність витребувати додаткові докази сторін, інших учасників судового процесу.

Оскільки, неявка представника відповідача у судове засідання, а також необхідність витребувати додаткові докази перешкоджає вирішенню спору по суті в даному судовому засіданні, то суд вважає необхідним розгляд справи відкласти.

Керуючись ст.ст. 22, 33, 34, 77, 86 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України),

СУД УХВАЛИВ:

1. Відмовити у прийнятті заяви про збільшення розміру позовних вимог.

2. Розгляд справи відкласти на "20" квітня 2017 р. на 11:15 год.

Засідання відбудеться у приміщенні суду за адресою: м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2а, каб. 307.

3. Зобов'язати до дня розгляду справи подати повторно суду:

- відповідача - письмове пояснення по суті спору з доказами в його обґрунтування та копію витягу з ЄДРПОУ про реєстрацію юридичної особи;

4. Сторонам направити своїх повноважних представників в судове засідання надавши їм відповідні довіреності, які будуть залучені до матеріалів справи. Суд звертає увагу сторін, що вони не позбавлені права направити витребувані документи та пояснення по суті спору на адресу суду поштовим відправленням або подати їх через канцелярію суду. В свою чергу, будь-які документи (кожна сторінка), які подаються сторонами до суду, мають бути належним чином засвідчені підписом особи, яка уповноважена на засвідчення відповідності копій оригіналам, прошиті, пронумеровані, посвідчені датою та скріплені печаткою підприємства, установи, організації.

5. Попередити сторони, що у випадку ненадання витребуваних доказів, документів, або у випадку нез'явлення в судове засідання представників сторін, позов відповідно до ст. 75 Господарського процесуального кодексу України може бути розглянутий за наявними у справі матеріалами.

6. Звернути увагу сторін на те, що відповідно до ст. 90 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, виявивши при вирішенні господарського спору порушення законності або недоліки в діяльності підприємства, установи, організації, державного чи іншого органу, виносить окрему ухвалу. Окрема ухвала надсилається відповідним підприємствам, установам, організаціям, державним та іншим органам, посадовим особам, які несуть відповідальність за ухилення від виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, в порядку та розмірі, передбачених частиною першою статті 119 цього Кодексу.

Суддя О.Ф. Ремецькі