ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" квітня 2017 р.Справа № 916/514/17

Господарський суд Одеської області у складі:

судді В.С. Петрова

при секретарі Г.С. Граматик

за участю представників:

від позивача ОСОБА_1,

від відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю „Агро-Дар до Публічного акціонерного товариства „Енергопостачальна компанія Одесаобленерго про визнання неправомірним та скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією, -

ВСТАНОВИВ:

В засіданнях суду 30.03.2017 р. та 12.04.2017 р. оголошувалась перерва в порядку ч. 3 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України.

Товариство з обмеженою відповідальністю „Агро-Дар звернулось до господарського суду Одеської області з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства „Енергопостачальна компанія Одесаобленерго про визнання неправомірним та скасування оформленого протоколом № 38 від 23.11.2016 р. рішення комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією про застосування оперативно-господарських санкцій в сумі 97134,85 грн. Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

05.09.2006 року між структурною одиницею - Татарбунарським РЕМ ВАТ „ЕК Одесаобленерго (постачальник) та ТОВ "Агро-Дар" (споживач) було укладено договір № 162 про постачання електричної енергії, відповідно до якого постачальник електричної енергії продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю, величини якої по площах вимірювання та точках продажу визначені додатком «Графік зняття показів обліку електричної енергії», а споживач оплачує постачальнику вартість використаної електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами договору.

Як зазначає позивач, 28.07.2016 року працівниками Татарбунарського РЕМ ПАТ "ЕК Одесаобленерго" проведена технічна перевірка об'єкту винзавод, який знаходиться за адресою: 138 км шляху Одеса-Рені, Одеська область, складено акт порушення № 032272. За наслідками перевірки відповідачем було встановлено порушення п. 10.2.26 ПКЕЕ, а саме в акті вказано, що порушена цілісність пломбованого матеріалу (трос), на якому встановлена пломба енергопостачальної організації, зокрема зрив пломби, встановленої на панелі, закриваючої дооблікові ланцюги трансформаторів струму. Вказаний акт не був підписаний представником споживача, проте були зроблені зауваження, а саме зазначено, що інспектором при натисненні на цілісне оргскло, що служить захистом панеллю, на одній з шести пломб обірвався трос, пломба залишалася на своєму місці.

Так, позивач зазначає, що 11.08.2016 р. під час засідання комісії Татарбунарського РЕМ, було розглянуто акт № 032272 від 28.07.2016 р. про порушення ОСОБА_3, про що складено протокол № 032272, та комісією виявлено порушення п. 10.2.26 ПКЕЕ, в результаті чого у відповідності до п. 2.4 Методики здійснено розрахунок недорахованої електричної енергії за період від 15.06.2016 року по 28.07.2016 р. (з дня останнього контролю -15.06.2016 року до дня складання акта - 28.07.2016 р.) на суму 229189,28 грн. Вказаний протокол не був підписаний споживачем.

Наразі позивач вказує, що не погоджуючись з прийнятим рішенням комісії Татарбунарського РЕМ ПАТ "ЕК "Одесаобленерго" по розгляду акту № 032272 від 28.07.2016 р. про порушення ОСОБА_3 користування електричною енергією, оформленим протоколом від 11.08.2016 року № 032272, споживачем були подані зауваження до ПАТ "ЕК Одесаобленерго" (лист вих. № 18 від 31.10.2016 р.), згідно яких зазначено, що пошкодження пломбувального матеріалу на одній із шести пломб, які встановлені на цільній захисній панелі, не дозволяє здійснювати безоблікове користування електроенергією, а також не доводить втручання споживача в роботу приладу обліку, акт не відповідає Методики та ОСОБА_3.

Як зазначає позивач, 23.11.2016 р. під час засідання комісії ПАТ "Одесаобленерго", було розглянуто акт № 032272 від 28.07.2016 р. про порушення правил, за результатами розгляду якого комісією виявлено порушення п. 10.2.26 ПКЕЕ та вирішено протокол № 032272 від 11.08.2016 р. скасувати, а також провести перерахунок обсягу та вартості недоврахованої електроенергії з дня останнього контролю 15.06.2016 року до дня складання акта - 28.07.2016 року по дозволеної потужності, у відповідності до п. 2.5 Методики. Так, зазначеним рішенням засідання комісії, оформленим протоколом № 38 від 23.11.2016 р., здійснений перерахунок недорахованої електричної енергії за період від 15.06.2016 р. по 28.07.2016 р. на суму 97134,85 грн.

При цьому позивач вказує, що постачання електричної енергії позивачу за адресою, яка наведена в акті про порушення ОСОБА_3 користування електричною енергією, здійснюється на підставі укладеного між позивачем та відповідачем договору про постачання електричної енергії від 05.09.2006 року № 162 про постачання електричної енергії, який на момент вирішення даного спору по суті є чинним та виконується сторонами. Крім того, при розрахунку розміру недоврахованої електричної енергії за п. 2.5 та за формулами 2.7, 2.9 Методики, відповідачем було визначено на свій розсуд період використання самовільного підключення за формулою 2.7 Методики.

Так, позивач зазначає, що оскаржуваним рішенням відповідача (протокол від 23.11.2016 року № 38) позивачу донараховано спожитої електричної енергії за період з 15.06.2016 р. по 28.07.2016 р. в розмірі 97134,85 грн. внаслідок порушення ПКЕЕ, виходячи з дозволеної потужності у 45280 кВт.

Як вказує позивач, відповідно до підпункту 1 пункту 2.1 Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку).

Між тим, позивач вказує, що відсутні будь-які докази, які б свідчили про явне втручання споживача в роботу приладів обліку, зафіксованих, як до виявленого порушення ПКЕЕ, так і після. До того ж, актом про порушення ПКЕЕ зафіксовано лише пошкодження пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба та пошкодження пломби, хоча дана пломба являється однієї із шести пломб, які встановлені на цільній захисній панелі, що не дозволяє втрутитися в роботу приладів обліку, оскільки порушень на інших пяти пломбах виявлено не було. Таким чином, порушення ПКЕЕ, зазначеного в акті (втручання споживача в роботу приладів обліку) не відповідає фактичним обставинам, які були на момент перевірки. За таких обставин, позивач стверджує, що ПАТ «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» не довело факту втручання споживача в роботу приладів обліку, а відповідно із цим і порушення з боку позивача ПКЕЕ.

Враховуючи вищенаведене, позивач вважає, що застосування до позивача оперативно-господарської санкції у вигляді нарахування вартості недоврахованої електричної енергії за правопорушення, вчинення якого не доведено належним чином є неправомірним.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 01.03.2017 р. позовну заяву ТОВ „Агро-Дар прийнято до розгляду та порушено провадження у справі № 916/514/17, при цьому розгляд справи призначено в засіданні суду.

Під час розгляду справи 30.03.2017 р. позивачем було заявлено клопотання про призначення судової електротехнічної експертизи для встановлення факту пошкодження пломби чи пломбувального матеріалу, а також з чиє вини сталося дане пошкодження, чи спричинило дане пошкодження втручання в роботу засобів обліку. Так, проведення вказаної експертизи позивач просив доручити судовим експертам Одеського НДІ судових експертиз Міністерства юстиції України, на вирішення якої поставити наступні питання:

- чи містить пломба № 72351348, направлена на експертне дослідження, сліди пошкодження?

- чи містить пломбувальний матеріал сліди пошкодження, які саме та якого роду?

- чи можливо, виходячи із стану пломбувального матеріалу, направленого на експертне дослідження, однозначно стверджувати, що він був навмисно пошкоджена споживачем для втручання у роботу приладу обліку?

- чи могло пошкодження пломби (у разі, якщо експертом буде встановлений такий факт) та/чи пломбувального матеріалу бути спричинено не навмисно, а в результаті звичайної експлуатації чи погодних умов?

- у разі, якщо експертом буде встановлений факт пошкодження пломби чи пломбувального матеріалу, чи можливо однозначно стверджувати, що таке пошкодження надало можливість споживати електричну енергію поза контролем прибору обліку або із спотворенням його результатів?

В свою чергу відповідачем були подані до суду заперечення на вказане клопотання позивача про призначення судової експертизи (а.с. 145-146), в яких відповідач зазначає, що позивач у своєму клопотанні ставить на вирішення експерта питання, які не направленні на встановлення фактичних обставин справи, що входять в предмет доказування. Так, щодо першого питання відповідач зазначає, що актом про порушення № 032272 від 28.07.2016 р. не було зафіксовано факт пошкодження пломби № 72351348. Сторонами визнається та не оспорюється факт того, що пломба № 72351348 не пошкоджена. Щодо другого питання відповідач вказує, що актом про порушення № 032272 від 28.07.2016 р. було зафіксовано факт пошкодження пломбувального матеріалу (розірваний трос), на якому кріпилась пломба № 72351348. До того ж, відповідач вказує, що під час розгляду справи в судовому засіданні представник позивача визнав факт того, що трос, на якому кріпилась пломба № 72351348, був розірваний. Щодо третього та четвертого питань питання відповідач зазначає, що надання експертом відповіді на такі питання можуть бути лише у вигляді припущення, яке, в силу приписів статті 32 ГПК України, не може бути доказом у справі. Крім того, відповідач зазначає, що встановлення експертом ймовірних причин пошкодження пломбувального матеріалу не впливає на суть вирішення спору, так як згідно із п. З ст. 235 ГК України, оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання. Так, щодо пятого питання відповідач зазначає, що надання експертом відповіді на це питання може бути також лише у вигляді припущення, яке, в силу приписів статті 32 ГПК України, не може бути доказом у справі. При цьому, виходячи з приписів положень п. 2.1. Методики, факт втручання у роботу засобу обліку підлягає доведенню лише у випадках виявлення у споживача порушень, визначених в п.п. 1 п. 2.1. Методики. Проте, порушення, яке було виявлено у позивача відноситься до порушень, які визначені у п.п. 2 п. 2.1. Методики, а отже відсутня необхідність доводити факт втручання споживача в роботу засобу обліку. Таким чином, відповідач вказує, що факт пошкодження пломбувального матеріалу є самостійним порушенням ОСОБА_3, незалежно від наявності чи відсутності факту втручання у роботу приладу обліку. Отже, з огляду на вищевикладене, відповідач вважає, що позивачем не доведено доцільність призначення у справі судової електротехнічної експертизи.

Разом з тим за результатами розгляду вищезазначеного клопотання позивача про призначення судової електротехнічної експертизи останнє залишено судом без задоволення у звязку з його необґрунтованістю та відсутністю підстав для призначення вказаної експертизи.

Відповідач проти позову заперечував з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву (а.с. 46-48). Зокрема, відповідач вказує, що згідно із п. 6.41. ОСОБА_3 користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України № 28 від 31.07.1996 р. (із змінами), у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих ОСОБА_3 або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. Так, 28.07.2016 р. під час проведення перевірки на обєкті ТОВ «Агро-Дар» уповноваженими представниками ПАТ «Одесаобленерго» у присутності уповноваженого представника позивача - енергетика ОСОБА_1, було виявлено порушення позивачем ОСОБА_3, а саме п. 10.2.26 ППЗЗ: порушена цілісність пломбованого матеріалу (трос), на якому встановлена пломба енергопостачальної організації; зрив пломби встановленої на панелі закриваючої облікові ланцюги трансформаторів струму. У звязку з вказаним порушенням відповідно до вимог п. 6.41 ОСОБА_3 був складений акт про порушення № 032272 від 28.07.2016 р. За змістом п. 6.41 ОСОБА_3 акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача; у разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову; у цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Отже, на думку відповідача, законодавець чітко визначив, що єдиною умовою для визнання акту дійсним (у випадку відмови споживача підписати акт) є підписання такого акту не менш ніж трьома представниками постачальника електричної енергії. Акт № 032272 від 28.07.2016 р. підписано трьома представниками ПАТ «Одесаобленерго». Представник позивача підписати акт відмовився, про що зазначено в самому акті. Таким чином, відповідач зазначає, що акт № 032272 від 28.07.2016 р. складено у відповідності до вимог ОСОБА_3 та є дійсним. Законодавець не надає електропостачальнику інших засобів довести факт порушення, окрім як шляхом складання акту про порушення ОСОБА_3. Таким чином, відповідач вказує, що акт є єдиним достатнім, належним та допустимим доказом наявності у позивача порушень ОСОБА_3 користування електричною енергією. З урахуванням наведеного, 11.08.2016 р. комісія по розгляду актів Татарбунарського РЕМ ПАТ «Одесаобленерго» у присутності представника позивача розглянула акт № 032272 від 28.07.2016 р. та вирішила провести розрахунок вартості недоврахованої активної електричної енергії за період з 15.06.2016 р. по 28.07.2016 р. на суму 229189,28 грн. Вказане рішення відповідача оформлене протоколом № 032272 від 11.08.2016 р. Не погоджуючись із вказаним рішенням відповідача, позивач звернувся із листом № 12 від 15.08.2016 р., в якому просив переглянути акт № 032272 від 28.07.2016 р. на комісії ПАТ «Одесаобленерго». Так, за ствердженнями відповідача, 23.11.2016 р. комісія з розгляду актів ПАТ «Одесаобленерго» у присутності представника позивача розглянула акт № 032272 від 28.07.2016 р. та вирішила: протокольне рішення № 032272 від 11.08.2016 р. скасувати та провести розрахунок вартості недоврахованої активної електричної енергії відповідно до п. 2.5. Методики за період з дня останнього контрольного огляду до дня складання акту про порушення по дозволеній потужності на суму 97134,85 грн. Вказане рішення відповідача оформлене протоколом № 38 від 23.11.2016 р., до якого додається розрахунок обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії. Копія протоколу разом із розрахунком була вручена представнику позивача, про що свідчить його підпис в протоколі від 23.11.2016 р. Як вказує відповідач, зі змісту позовної заяви ТОВ «Агро-Дар» вбачається, що позивач не оспорює сам факт наявності в нього порушення ОСОБА_3, зафіксованих актом № 032272 від 28.07.2016 р. Натомість, як вказує відповідач, внаслідок невірного тлумачення положень Методики, позивач помилково вважає, що підстави для застосування до нього оперативно-господарських санкцій відсутні.

12.04.2017 р. позивачем були подані до суду письмові пояснення (а.с. 147-149), відповідно до яких позивач не погоджується з розрахунком нарахування недоврахованої електроенергії, який було додано відповідачем до відзиву на позовну заяву. Так, позивач вказує, що в розрахунку невірно зазначено тривалість роботи обладнання протягом доби, оскільки відповідно до додатку № 2 до договору тривалість роботи обладнання протягом доби становить 10 годин на добу, а не 11 годин, як вказано в розрахунку.

19.04.2017 р. відповідачем були подані до суду письмові пояснення (а.с. 151-152), в яких відповідач зазначає, що розрахунок недоврахованої електричної енергії за актом № 032272 від 28.07.2016 р. здійснений на підставі положень п. 2.5 Методики. Так, сумарну максимальну потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ОСОБА_3 струмоприймачів та/або потужність, обчислену виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача, можливо застосовувати у розрахунках лише у випадку, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в договорі. Як вказує відповідач, у відповідності до п.п. «в» п. 2.5 Методики, при здійсненні розрахунку вартості недоврахованої електричної енергії дозволена потужність визначається відповідно до умов договору за умови: якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформаиії щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформаиії щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність. Так, відповідач вказує, що під час складання акту про порушення № 032272 від 28.07.2016 р. позивачем не було надано паспортні дані на струмоприймачі, про що зазначено в п. 5 акту про порушення № 032272 від 28.07.2016 р. Такі паспортні дані не були надані позивачем і під час розгляду акту про порушення № 032272 від 28.07.2016 р. на засіданні комісії ПАТ «Одесаобленерго». Також відповідач зазначає, що позивач не забезпечив підключення всіх наявних струмоприймачів на максимальну потужність для вимірювання струмового навантаження, про що зазначено в п. 3 акту про порушення № 032272 від 28.07.2016 р. Таким чином, відповідачем цілком обґрунтовано було здійснено розрахунок вартості недоврахованої електричної енергії у відповідності до п.п. «в» п. 2.5 Методики із застосуванням показника дозволеної потужності, визначеної у додатку № 2 до договору про постачання електричної енергії № 162 від 05.09.2006 р. Як вказує відповідач, з урахуванням наведеного, 23.11.2016 р. комісія по розгляду актів ПАТ «Одесаобленерго» у присутності представника позивача розглянула акт № 032272 від 28.07.2016 р. та вирішила провести розрахунок вартості недоврахованої активної електричної енергії відповідно до п. 2.5 Методики за період з дня останнього контрольного огляду до дня складання акту про порушення по дозволеній потужності на суму 97134,85 грн. Вказане рішення відповідача оформлене протоколом № 38 від 23.11.2016 р., до якого додається розрахунок обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії. Копія протоколу разом із розрахунком була вручена представнику позивача, про що свідчить його підпис в протоколі від 23.11.2016 р. Таким чином, відповідач вказує, що розрахунок застосованої до позивача оперативно-господарської санкції є обґрунтованим та повністю відповідає приписам п. 2.5 Методики. Щодо посилань позивача на те, що під час розрахунку вартості недоврахованої електричної енергії відповідачем невірно визначено тривалість роботи обладнання протягом доби - 11 годин, відповідач зазначає, що згідно п. 8 додатку № 2 до договору про постачання електричної енергії № 162 від 05.09.2006 р. режим роботи для точки обліку позивача, на якій було складено акт про порушення № 032272 від 28.07.2016 р., становить 10 годин на добу. Проте, під час виконання розрахунку вартості недоврахованої електричної енергії відповідачем було допущено арифметичну помилку (замість 10 годин на добу було застосовано режим роботи - 11 годин на добу), яка не змінює суті застосованої до позивача оперативно-господарської санкції. Так, відповідач зазначає, що зазначені недоліки були виправлені відповідачем шляхом зміни п. 2 протокольного рішення № 38 від 23.11.2016 р., зазначивши, що обсяг недоврахованої електроенергії складає 39683 кВт.год на суму 85128,07 грн. Вказані зміни до застосованої відносно позивача оперативно-господарської санкції були внесені згідно із протоколом № 28 від 12.04.2017 р.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши та дослідивши всі письмові докази, які містяться в матеріалах справи, господарський суд дійшов наступних висновків.

05.09.2006 року між Відкритим акціонерним товариством Енергопостачальною компанією „Одесаобленерго в особі його структурної одиниці - Татарбунарський РЕМ (постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Агро-Дар" (споживач) було укладено договір № 162 про постачання електричної енергії, відповідно до п. 1 якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю, величини якої по площах вимірювання та точках продажу визначені додатком «Графік зняття показів обліку електричної енергії», а споживач оплачує постачальнику вартість використаної електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами договору.

Згідно п. 2.1 договору під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені договором, сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ).

Відповідно до п. 2.3.5 договору споживач зобовязується забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників постачальника електричної енергії за пред'явленням службового посвідчення до засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності

та контролю показників якості електроенергії.

Пунктом 2.3.3 договору передбачено, що споживач зобовязується оплачувати постачальнику вартість електричної енергії згідно з умовами додатків „Порядок розрахунків та „Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії.

За умовами п. 3.1.3 договору постачальник електричної енергії має право визначати у порядку, передбаченому розділом 5 цього договору, величини споживання електричної енергії та потужності.

Згідно п. 3.1.4 договору постачальник електричної енергії має право вимагати відшкодування збитків, завданих постачальнику електричної енергії внаслідок порушення споживачем умов цього договору.

Також відповідно до п. 3.1.5 договору постачальник електричної енергії має право доступу до належних споживачу засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності, контролю показників якості електроенергії для контролю дотримання встановлених режимів споживання енергії.

Пунктом 4.2.3 договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику електричної енергії вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики обчислення обсягу електричної енергії, недорахованої унаслідок порушення споживачем - юридичною особою ОСОБА_3 користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 5 грудня 2001 р. № 1197, за тарифами, що діяли протягом споживання електроенергії з порушенням, у таких дій споживача:

- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених Методикою.

Відповідно до п. 4.2.4 договору споживач несе відповідальність за технічний стан розрахункових приладів обліку та пломб на них, які знаходяться на його території, забезпечує їх охорону та збереження.

Згідно п. 4.2.5 договору споживач не несе відповідальності перед постачальником електричної енергії відповідно до вимог пунктів 4.2.1 - 4.2.3 цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника електричної енергії або внаслідок дії обставин непереборної сили.

За умовами п. 4.3.4 договору сторона, для якої неможливим стало виконання зобов'язань, за цим договором, повинна не пізніше ніж через пять календарних днів сповістити іншу сторону (письмово чи через засоби масової інформації) про виникнення

обставин, що перешкоджають виконанню зобов'язань та повідомити іншу сторону про початок, тривалість та вірогідну дату припинення дії обставин непереборної сили. Належним доказом наявності вказаних обставин та їх тривалості будуть довідки, письмові документи, що видаються компетентними органами, які відають контролем за виникненням таких обставин, а також закони та інші правові акти.

Відповідно до п. 4.4 договору у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акту, має право внести до акту свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобовязана попередити іншу сторону про необхідність складання акту. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акту. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акту в акті робиться запис про відмову. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше двох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

За умовами п. 7.1 договору облік електроенергії, спожитої споживачем та (або) субспоживачами, приєднаними до електричних мереж споживача, здійснюється згідно з вимогами ПУЕ та ПКЕЕ. У разі порушення споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником розрахунково згідно з вимогами додатка Порядок розрахунків.

Пунктом 7.5 договору встановлено, що на підставі показів засобів обліку електричної енергії та умов додатка „Графік зняття показів засобів електричної енергії оформлюються такі документи:

- акт про використану електроенергію;

- акт результатів замірів електричної потужності.

За наявності вводів на різних ступенях напруги та різних системах обліку покази надаються окремо за кожною точкою обліку.

Пунктом 9.4 договору встановлено, що останній набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31 грудня 2006 р. Договір вважається щорічно продовженим, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

Наразі слід зазначити, що ВАТ Енергопостачальна компанія „Одесаобленерго" було змінено найменування на Публічне акціонерне товариство „Енергопостачальна компанія Одесаобленерго" у відповідності з положеннями Закону України „Про акціонерні товариства.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

В силу ч. 1 ст. 193 ГК України суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. При цьому до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених ГК України.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).

Як вказує відповідач, за вказаним договором ПАТ "ЕК Одесаобленерго" належним чином і у повному обсязі виконувало власні договірні зобов'язання з постачання електроенергії споживачу. Однак, за ствердженнями відповідача, позивачем при виконанні договірних зобов'язань були допущені порушення, що стало наслідком до застосування до позивача господарської санкції у вигляді донарахування суми вартості недоврахованої електроенергії, з чим не погодився позивач.

Так, з матеріалів справи вбачається, 28.07.2016 року працівниками Татарбунарського РЕМ ПАТ "ЕК Одесаобленерго" проведена технічна перевірка об'єкту винзавод, який знаходиться за адресою: 138 км шляху Одеса-Рені, м. Татарбунари, Одеська область, в результаті чого було виявлено порушення позивачем цілісності пломбованого матеріалу (трос), на якому встановлена пломба енергопостачальної організації, зокрема зрив пломби, встановленої на панелі, закриваючої дооблікові ланцюги та ланцюги трансформаторів струму.

За результатами вказаної перевірки представниками ПАТ "ЕК Одесаобленерго" був складений акт про порушення № 032272 від 28.07.2016 р., який підписано трьома представниками відповідача, наразі представник позивача - енергетик ОСОБА_1, який був присутній при складанні акту, відмовився його підписати, про що зазначено в самому акті.

Як передбачено п. 6.40 ОСОБА_3 користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 року, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006р. N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006р. за N 782/12656.

Відповідно до п. 6.41 вказаних ОСОБА_3 разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих ОСОБА_3 або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих ОСОБА_3 та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Відповідно до п. 6.42 ОСОБА_3 на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії під час засідання комісії з розгляду актів про порушення визначається обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Так, 11.08.2016 р. під час засідання комісії Татарбунарського РЕМ було розглянуто акт № 032272 від 28.07.2016 р. про порушення ОСОБА_3, про що складено протокол № 032272, та комісією виявлено порушення п. 10.2.26 ПКЕЕ, в результаті чого у відповідності до п. 2.4 Методики здійснено розрахунок недорахованої електричної енергії за період від 15.06.2016 року по 28.07.2016 р. (з дня останнього контролю - 15.06.2016 року до дня складання акта - 28.07.2016 р.) на суму 229189,28 грн. Вказаний протокол не був підписаний споживачем.

Як вказує позивач, не погоджуючись з прийнятим рішенням комісії Татарбунарського РЕМ ПАТ "ЕК "Одесаобленерго" по розгляду акту № 032272 від 28.07.2016 р. про порушення ОСОБА_3 користування електричною енергією, оформленим протоколом від 11.08.2016 року № 032272, споживачем були подані зауваження до ПАТ "ЕК Одесаобленерго" (лист вих. № 18 від 31.10.2016 р.), згідно яких зазначено, що пошкодження пломбувального матеріалу на одній із шести пломб, які встановлені на цільній захисній панелі, не дозволяє здійснювати безоблікове користування електроенергією, а також не доводить втручання споживача в роботу приладу обліку, акт не відповідає Методики та ОСОБА_3.

23.11.2016 р. під час засідання комісії ПАТ "Одесаобленерго", було розглянуто акт № 032272 від 28.07.2016 р. про порушення правил, за результатами розгляду якого комісією виявлено порушення п. 10.2.26 ПКЕЕ та вирішено протокол № 032272 від 11.08.2016 р. скасувати, а також провести перерахунок обсягу та вартості недоврахованої електроенергії з дня останнього контролю 15.06.2016 року до дня складання акта - 28.07.2016 року по дозволеної потужності, у відповідності до п. 2.5 Методики. Так, зазначеним рішенням засідання комісії, оформленим протоколом № 38 від 23.11.2016 року, здійснений перерахунок недорахованої електричної енергії за період від 15.06.2016 року по 28.07.2016 рік на суму 97134,85 грн.

В свою чергу позивач, заявляючи вимоги про визнання неправомірним та скасування вказаного рішення відповідача, посилається на те, що відсутні будь-які докази, які б свідчили про явне втручання споживача в роботу приладів обліку, зафіксованих, як до виявленого порушення ПКЕЕ, так і після. До того ж, актом про порушення ПКЕЕ зафіксовано лише пошкодження пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба та пошкодження пломби, хоча дана пломба являється однієї із шести пломб, які встановлені на цільній захисній панелі, що не дозволяє втрутитися в роботу приладів обліку, оскільки порушень на інших пяти пломбах виявлено не було. Так, на думку позивача, порушення ПКЕЕ, зазначеного в акті (втручання споживача в роботу приладів обліку), не відповідає фактичним обставинам, які були на момент перевірки. За таких обставин, позивач стверджує, що ПАТ «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» не довело факту втручання споживача в роботу приладів обліку, а відповідно із цим і порушення з боку позивача ПКЕЕ, що в свою чергу свідчить про неправомірність застосування до позивача оперативно-господарської санкції у вигляді нарахування вартості недоврахованої електричної енергії за правопорушення, вчинення якого не доведено належним чином є неправомірним.

Відповідно до статті 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобовязань до субєктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобовязання, що використовуються самими сторонами зобовязання в односторонньому порядку. До субєкта, який порушив господарське зобовязання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною 1 статті 236 ГК України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, серед яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобовязань стороною, яка порушила зобовязання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

Згідно з частиною 2 вищезазначеної статті перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у її першій частині, не є вичерпним.

Отже, зі змісту вказаних положень чинного законодавства вбачається, що рішення постачальника електричної енергії про донарахування споживачу вартості недоврахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією. Аналогічну правову позицію щодо вказаних спірних правовідносин висловив Верховний Суд України у своїй постанові від 29.11.2010 року у справі № 2-15/1783-2009, яка є обовязковою для застосування в силу вимог ст.111-28 ГПК України.

За частиною 2 статті 237 ГК України порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди із застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду із заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Крім того, право споживача на оскарження в судовому порядку рішення комісії постачальника передбачено пунктом 6.42 ПКЕЕ, які є обовязковими для сторін відповідно до пункту 2.1 договору від 05.09.2006 р.

Як випливає зі змісту позовних вимог, підставою для заявленого позову є положення ст. 237 ГК України, на яку позивач посилається, стверджуючи про оскарження ним оперативно-господарської санкції у вигляді рішення комісії ПАТ ЕК Одесаобленерго з розгляду акту про порушення ОСОБА_3 користування електричною енергією, оформленого протоколом № 38 від 23.11.2016 року.

Таким чином, судовий порядок оскарження рішення комісії по розгляду актів про порушення ОСОБА_3 передбачено самими Правилами і даний спір виник при виконанні господарського договору, а тому підвідомчий господарському суду. Аналогічну правову позицію щодо вказаних спірних правовідносин висловив Верховний Суд України у своїй постанові від 29.11.2010 року у справі №2-15/1783-2009, яка є обовязковою для застосування в силу вимог ст.111-28 ГПК України.

З огляду на вказані положення законодавства, безумовною підставою застосування оперативно-господарської санкції є наявність порушення господарського зобов'язання з боку іншої сторони, а також те, що наявність або відсутність вини іншої сторони у вчинені цього правопорушення не має ніякого значення.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач не оспорює сам факт наявності в нього порушення ОСОБА_3, зафіксованих актом № 032272 від 28.07.2016 р., однак вважає, що підстави для застосування до нього оперативно-господарських санкцій відсутні.

Так, в позовній заяві ТОВ «Агро-Дар» посилається на п. 1.2. та п.п. 1 п. 2.1. Методики та вказує на те, що змістом правопорушення, за яке може бути застосована оперативно-господарська санкція у вигляді рішення комісії відповідача є вчинення дій споживачем направлених на явне втручання в роботу приладу обліку. Проте, вказані доводи позивача не відповідають положенням Методики та спростовуються наступним.

Згідно із п. 1.2. Методики, у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Оскільки позивач до виявлення порушення не повідомляв відповідача про факт зриву пломби, підстави для застосування до спірних правовідносин положень п. 1.2. Методики відсутні.

Крім того, позивач помилково посилається на положення п.п. 1 п. 2.1. Методики, оскільки у позивача було виявлено порушення, передбачене п.п. 2 п. 2.1 Методики.

Слід зазначити, що положення п.п. 1 п. 2.1. Методики передбачають такий вид порушення ОСОБА_3, як порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку. Проте, зі змісту акту про порушення № 032272 від 28.07.2016 р. вбачається, що мав місце зрив пломби енергопостачальної організації - ПАТ "ЕК "Одесаобленерго", а не пломби держ.повірителя.

Поряд із цим, відповідно до п.п. 2 п. 2.1. Методики, Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, як пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів.

Таким чином, ПАТ „ЕК Одесаобленерго було вірно кваліфіковано виявлене у позивача порушення ОСОБА_3, зміст якого визначений у п.п. 2 п. 2.1. Методики.

При цьому, виходячи з приписів положень п. 2.1. Методики, факт втручання у роботу засобу обліку підлягає доведенню лише у випадках виявлення у споживача порушень, визначених в п.п. 1 п. 2.1. Методики. Проте, порушення, яке було виявлено у позивача відноситься до порушень, які визначені у п.п. 2 п. 2.1. Методики, а отже відсутня необхідність доводити факт втручання споживача в роботу засобу обліку.

Все вищевикладене свідчить про наявність у ПАТ „ЕК „Одесаобленерго підстав для застосування Методики при розгляді акту № 032272 від 28.07.2016 р.

Відповідно до п. 3 ст. 235 ГК України оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання.

Крім того, положення ОСОБА_3 користування електричною енергією та Методики також не містять обовязку постачальника електричної енергії доводити вину споживача у вчиненні порушення ОСОБА_3.

Таким чином, сам факт виявлення у споживача порушення ОСОБА_3 є підставою для застосування до нього оперативно господарської-санкції на підставі Методики, незалежно від наявності вини споживача у вчиненні такого порушення.

Факт порушення позивачем ОСОБА_3, зафіксований в акті № 032272 від 28.07.2016 р., не було спростовано під час проведення засідань комісії за участю представника позивача, що свідчить про правомірність нарахування вартості необлікованої електричної енергії.

Щодо посилань позивача на те, що розрахунок вартості недорахованої електричної енергії був виконаний відповідачем із порушенням п. 2.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, суд зазначає наступне.

Розрахунок недоврахованої електричної енергії за актом № 032272 від 28.07.2016 р. здійснений на підставі положень п. 2.5. Методики, відповідно до якого, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт год) визначається за формулою (2.4): W доб = Р t доб Кв,

де: Р - потужність (кВт), визначена як:

а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в договорі);

б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення ПКЕЕ, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в договорі);

в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що становить:

- при однозмінній роботі споживача - t = 8;

- при двозмінній роботі споживача - t = 16;

- при тризмінній роботі споживача - t = 24;

- при інших режимах роботи визначається на підставі lоговору;

Кв (К в.і) - коефіцієнт використання струмоприймачів (додаток 1).

За умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Кв = 0,5. У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Кв = 0,75.

Кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Д пер., день), визначається за формулою (2.6): Дпер = Дпор + Дусун, де:

- Дпор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Д пор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки;

Дусун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Д усун має бути зазначено в акті про порушення. У разі коли під час оформлення акта про порушення неможливо точно визначити термін, протягом якого будуть усунені порушення, Дусун визначається у двосторонньому акті, складеному сторонами після усунення порушення.

При цьому нарахування, передбачені цією Методикою, здійснюються після складення зазначеного двостороннього акта.

Отже, сумарну максимальну потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ОСОБА_3 струмоприймачів та/або потужність, обчислену виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача, можливо застосовувати у розрахунках лише у випадку, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в договорі.

Поряд із цим, у відповідності до п.п. «в» п. 2.5. Методики, при здійсненні розрахунку вартості недоврахованої електричної енергії дозволена потужність визначається відповідно до умов договору за умови: якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформанті щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність.

Як стверджує відповідач, під час складання акту про порушення № 032272 від 28.07.2016 р. позивачем не були надані паспортні дані на струмоприймачі, про що зазначено в п. 5 акту про порушення № 032272 від 28.07.2016 р. Такі паспортні дані не були надані позивачем також під час розгляду акту про порушення № 032272 від 28.072016 р. на засіданні комісії ПАТ „ЕК Одесаобленерго. Вказані обставини позивачем не спростовано належними доказами.

Крім того, будь-яких зауважень щодо визначення величини потужності для розрахунку вартості недоврахованої електричної енергії виходячи із договірної величини дозволеної потужності не було зазначено позивачем ані в акті про порушення № 032272 від 28.07.2016 р., ані в протоколах комісії ПАТ «Одесаобленерго».

Таким чином, відповідачем цілком обґрунтовано було здійснено розрахунок вартості недоврахованої електричної енергії у відповідності до п.п. «в» п. 2.5. Методики із застосуванням показника дозволеної потужності, визначеної у додатку № 2 до договору про постачання електричної енергії № 162 від 05.09.2006 р.

Щодо посилань позивача на те, що під час розрахунку вартості недоврахованої електричної енергії відповідачем невірно визначено тривалість роботи обладнання протягом доби - 11 годин, слід зазначити наступне.

Так, згідно із п. 8 додатку № 2 до договору про постачання електричної енергії № 162 від 05.09.2006 р. режим роботи для точки обліку позивача, на якій було складено Акт про порушення № 032272 від 28.07.2016 р., становить 10 годин на добу.

Проте, за ствердженнями відповідача, під час виконання розрахунку вартості недоврахованої електричної енергії відповідачем було допущено арифметичну помилку (замість 10 годин на добу було застосовано режим роботи - 11 годин на добу), яка не змінює суті застосованої до позивача оперативно-господарської санкції. До того ж вказані недоліки були виправлені відповідачем 12.04.2017 р. шляхом зміни на підставі протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ОСОБА_3 користування електричною енергією № 28 від 12.04.2017 р. пункту 2 протокольного рішення № 38 від 23.11.2016 р. із зазначенням, що обсяг недоврахованої електроенергії складає 39683 кВт.год на суму 85128,07 грн., розрахунок якої надано відповідачем до вказаного протоколу № 28 від 12.04.2017 р.

Таким чином, розрахунок застосованої до позивача оперативно-господарської санкції є обґрунтованим та повністю відповідає приписам п. 2.5 Методики.

Наразі слід зазначити, що сам лише невірний розрахунок санкцій не може звільнити споживача від відповідальності за порушення ОСОБА_3 користування електричної енергії, враховуючи факт наявності самого порушення. Так, неправильність вихідних даних, зокрема режиму роботи обладнання, для розрахунку суми санкції не може бути підставою для скасування оперативно-господарської санкції в цілому, а лише в частині надмірно нарахованих сум. Аналогічної позиції дотримується Вищий господарський суд України в своїх постановах від 16.03.2016 р. по справі № 5016/1309/2012(7/73) та від 19.10.2016р. по справі № 911/194/16.

Однак, враховуючи те, що ПАТ „ЕК „Одесаобленерго були самостійно усунуті недоліки застосованої до позивача оперативно-господарської санкції згідно із протокольним рішенням № 38 від 23.11.2016 р. (в частині визначення режиму роботи обладнання), підстави для її скасування відсутні.

Відповідно до ст. 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

В силу ст. 34 Господарського процесуального кодексу України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За приписами ст. 43 Господарського процесуального кодексу України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Дослідивши всі наявні в матеріалах справи докази щодо правомірності застосування оперативно-господарської санкції у вигляді оскаржуваного рішення відповідача та обґрунтованості нарахування позивачу такої санкції, суд доходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог щодо визнання неправомірним та скасування рішення відповідача про застосування до позивача оперативно-господарської санкції.

Враховуючи викладене та оцінюючи надані сторонами докази в сукупності, суд вважає, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю „Агро-Дар не відповідають вимогам чинного законодавства, тому не підлягають задоволенню.

У звязку з тим, що рішення відбулось не на користь позивача, відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору, понесені позивачем при подачі позову, відносяться за рахунок позивача.

Керуючись ст.ст. 32, 33, 43, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю „Агро-Дар до Публічного акціонерного товариства „Енергопостачальна компанія Одесаобленерго про визнання неправомірним та скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією відмовити.

Рішення господарського суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного господарського суду, яка подається через місцевий господарський суд протягом 10-денного строку з моменту складення та підписання повного тексту рішення.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо не буде подано апеляційну скаргу. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повний текст рішення складено та підписано 25 квітня 2017 р.

Суддя В.С. Петров