УХВАЛА

про повернення позовної заяви

19.04.2017Справа № 910/6375/17

Cуддя Грєхова О.А., розглянувши

позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Автомобільна компанія «Укртранс»

до Публічного акціонерного товариство «БМ Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Дентрікс» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Гаргона»

про витребування майна із чужого незаконного володіння

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Господарського суду міста Києва передані позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Автомобільна компанія «Укртранс» до Публічного акціонерного товариство «БМ Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Дентрікс» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Гаргона» про витребування майна із чужого незаконного володіння.

Розглянувши зазначену позовну заяву з доданими до неї документами, суд дійшов висновку про те, що вона підлягає поверненню позивачу без розгляду, з наступних підстав.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо порушено правила поєднання вимог або об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

У відповідності до ст. 58 Господарського процесуального кодексу України, в одній позовній заяві може бути об'єднано кілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами (зокрема, про стягнення неповернутого кредиту, відсотків за користування кредитом і неустойки; про визнання недійсним акта і про відшкодування заподіяної у зв'язку з його виданням шкоди; про стягнення вартості недостачі товару, одержаного за кількома транспортними документами і оформленої одним актом приймання або коли такий товар сплачено за одним розрахунковим документом; про спонукання до виконання зобов'язань за господарським договором і про застосування заходів майнової відповідальності за його невиконання тощо).

При цьому ч. 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України визначає тільки можливість, а не обов'язковість об'єднання кількох вимог в одній позовній заяві.

Під вимогою слід розуміти матеріально - правову вимогу позову, яка складає його предмет.

Підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, об'єднані вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтується позов в цілому.

Доказами відповідно до ст. 32 Господарського процесуального кодексу України визнаються будь - які фактичні дані, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Відтак, допускається можливість об'єднати в одній позовній заяві кілька вимог, якщо обставини, на яких вони ґрунтуються, підтверджуються тими самими доказами.

В позовній заяві позивач просить суд:

- скасувати запис Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, вчинений державним реєстратором - приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Левінець Валентиною Юріївною, за номером 14914447, дата та час державної реєстрації: 10.06.2016 12:21:36 про реєстрацію права власності Публічного акціонерного товариства «БМ Банк» (,01032, м. Київ, б-р. Тараса Шевченка, 37/122) на квартиру № 61 в будинку № 2Б в місті Києві, вул. Ділова;

- скасувати запис Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, вчинений державним реєстратором - приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Левінець Валентиною Юріївною, за номером 14915571, дата та час державної реєстрації: 10.06.2016 12:54:56 про реєстрацію права власності Публічного акціонерного товариства «БМ Банк» (, 01032, м. Київ, б-р. Тараса Шевченка, 37/122) на квартиру № 159 в будинку № 2Б в місті Києві, вул. Ділова;

- скасувати запис Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, вчинений державним реєстратором - приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Левінець Валентиною Юріївною, за номером 14912533, дата та час державної реєстрації: 10.06.2016 11:31:52 про реєстрацію права власності Публічного акціонерного товариства «БМ Банк» (,01032, м. Київ, б-р. Тараса Шевченка, 37/122) на квартиру № 140 в будинку № 2Б в місті Києві, вул. Ділова;

- витребувати з чужого незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Дентрікс» на користь Публічного акціонерного товариства «Автомобільна компанія «Укртранс» квартири № 61 та № 159 в будинку № 2Б в місті Києві, вул. Ділова;

- витребувати з чужого незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Гаргона» на користь Публічного акціонерного товариства «Автомобільна компанія «Укртранс» квартиру № 140 в будинку № 2Б в місті Києві, вул. Ділова.

Обґрунтовуючи зазначені вимоги, позивач зазначає, що квартири № 61 та № 159 в будинку № 2Б в місті Києві, вул. Ділова були передані в іпотеку за Договором іпотеки нерухомого майна № 47/1/120913/1 від 13.09.2013, укладеного між ПАТ «БМ Банк» та ПАТ «АК «Укртранс», та в подальшому право власності на зазначені квартири було зареєстровано за ТОВ «Дентрікс», в свою чергу квартира № 140 була передана в іпотеку за Договором іпотеки нерухомого майна № 47/1/16013/1, укладеного між ПАТ «БМ Банк» та ПАТ «АК «Укртранс», та в подальшому право власності на зазначену квартиру було зареєстровано за ТОВ «Гаргона».

Таким чином, вимоги позивача базуються на двох різних Іпотечних договорах та, зокрема до двох відмінних відповідачів, які не пов'язані між собою.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що сумісний розгляд об'єднаних позивачем вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору, оскільки при вирішенні спору судом має бути досліджено два окремі спори. При вирішенні спору судом також мають бути оцінені всі докази для дослідження наявності чи відсутності підстав для витребування непов'язаного між собою майна від двох різних відповідачів, а відтак ст. 58 ГПК України в даному випадку не може бути застосована.

При цьому, господарському суду не надано права роз'єднати поєднані в одне провадження позовні вимоги.

Таким чином, для встановлення обставин справи, судом має бути досліджено 2 окремих спори.

Якщо суд, вирішуючи питання про прийняття справи до розгляду, встановить, що порушено правила поєднання вимог чи об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, він відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 63 ГПК України повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду.

При цьому, суд враховує, що навіть у випадку коли позивач правомірно об'єднав вимоги, пов'язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Відповідно до ч. 3 пункту 3.6. постанови пленуму Вищого господарського суду міста Києва №18 від 26.12.2011 р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", якщо позивач порушив правила об'єднання вимог або об'єднання цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву (стаття 58 та пункт 5 частини першої статті 63 ГПК).

Відтак, оскільки сумісний розгляд заявлених позивачем вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та може суттєво утруднити вирішення спору, суд дійшов висновку, що позивачем порушено правила об'єднання позовних вимог, що є підставою для застосування п. 5 ч. 1 ст. 63 ГПК України.

Крім того, пунктом 4 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суддя повертає позовну заяву та додані до неї документи без розгляду у випадку неподання доказів сплати судового збору у передбаченому порядку та розмірі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 57 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються, зокрема, документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Положеннями ст.ст. 1, 2 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Пунктом 3.1 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004р. №22 визначено, що платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Додатками 2, 8 зазначеної інструкції визначено, що для заповнення реквізиту №40 платіжного доручення (М.П.) ставиться відбиток печатки платника, зразок якої заявлений банку платника в картці зі зразками підписів та відбитка печатки, для - реквізиту №41 (підписи платника) ставляться підписи (підпис) відповідальних осіб платника, які повноважені розпоряджатися рахунком і зразки підписів яких заявлені банку платника в картці зі зразками підписів та відбитка печатки, для - реквізиту №51 (дата виконання) зазначаються число, місяць та рік списання коштів з рахунку платника цифрами у форматі ДД/ММ/РРРР або число зазначається цифрами ДД, місяць - словами, рік - цифрами РРРР, які засвідчуються підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку.

Натомість, як встановлено судом, на доданих до позовної заяви платіжних дорученнях № 2857 від 19.12.2016 на суму 206 700,00 грн. та № 2858 від 19.12.2016 на суму 1 378,00 грн. відсутні підпис відповідальних осіб платника, печатка товариства, тобто вказані реквізити не заповнені, як того вимагає вищезазначена Інструкція.

Разом з тим, доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Враховуючи викладене, керуючись пунктами 4, 5 ч. 1 ст. 63 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Автомобільна компанія «Укртранс» і додані до неї документи повернути позивачу без розгляду.

Звернути увагу позивача на те, що після усунення допущеного порушення, яке стало підставою повернення позовної заяви, він має право повторно звернутися з позовом до суду.

Суддя О.А. Грєхова