КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"10" квітня 2017 р. Справа №910/1632/17

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Чорногуза М.Г.

суддів: Мальченко А.О.

Агрикової О.В.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Фізичної особи - підприємця ОСОБА_2

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06 березня 2017 року

у справі № 910/1632/17 (суддя Лиськов М.О.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Продовольча компанія «Зоря Поділля»

до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_2

про визнання правочину недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Продовольча компанія «Зоря Поділля» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом про визнання правочину недійсним (а.с.7-8).

06 березня 2017 року ухвалою Господарського суду міста Києва зупинено провадження у справі №910/1632/16 на час проведення почеркознавчої експертизи (а.с.45).

Не погоджуючись із вказаною ухвалою місцевого господарського суду, Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 06 березня 2017 року у справі №910/1632/17 про зупинення провадження у справі скасувати а справу направити до Господарського суду міста Києва для розгляду по суті.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 березня 2017 року для розгляду апеляційної скарги ФОП ОСОБА_2 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06 березня 2017 року у справі № 910/1632/17 визначено колегію суддів у складі головуючого судді - Чорногуз М.Г., суддів Пономаренка Є.Ю., Мальченко А.О.

29 березня 2017 року ухвалою Київського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ФОП ОСОБА_2 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06 березня 2017 року у справі № 910/1632/17 повернуто на підставі п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 97 ГПК України, у зв'язку з неможливістю встановлення особи - підписанта апеляційної скарги, відсутністю доказів направлення копії апеляційної скарги позивачу та відсутністю доказів сплати судового збору.

07 квітня 2017 року до Київського апеляційного господарського суду повторно надійшла апеляційна скарга ФОП ОСОБА_2 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06 березня 2017 року у справі № 910/1632/17.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 березня 2017 року для розгляду апеляційної скарги ФОП ОСОБА_2 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06 березня 2017 року у справі № 910/1632/17 визначено колегію суддів у складі головуючого судді - Чорногуз М.Г., суддів Агрікової О.В., Мальченко А.О.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги ФОП ОСОБА_2 та додані до неї документи, судовою колегією встановлено наступне.

Частиною 1 статті 95 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що «Особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншій стороні у справі копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у сторони відсутні».

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.05.2011 № 7 «Про деякі питання практики застосування розділу XII Господарського процесуального кодексу України» належним доказом надсилання іншій стороні у справі копії апеляційної скарги і доданих до неї документів може вважатися розрахунковий документ встановленої форми, що підтверджує надання послуг поштового зв'язку (касовий чек, розрахункова квитанція тощо). Доданий до апеляційної скарги реєстр поштових відправлень, поданий в оригіналі або в належній чином засвідченій копії, також може вважатися належним доказом надсилання іншій стороні копії скарги; таким доказом може бути й засвідчений належним чином витяг з відповідного реєстру.

Пунктом 61 Постанови Кабінету міністрів України від 5 березня 2009 р. № 270 про затвердження Правил надання послуг поштового зв'язку встановлено «У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Зокрема, до апеляційної скарги заявником додано Опис вкладення у цінний лист, який не може розцінюватись як належний доказ в розумінні ст.ст. 34, 36 ГПК України, оскільки, зокрема, на описі вкладення у цінний лист відсутній відбиток календарного штемпеля та не зазначено номер поштового відправлення. Поштова квитанція №139 від 08.06.16, яка теж додана до апеляційної скарги, також не може розцінюватись як належний доказ, оскільки містить відомості про направлення поштового відправлення на ім'я «КОЛЕСНИКОВА», зокрема, «КОЛЕСНИКОВА» не є стороною у даній справі.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 97 вказаного Кодексу апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається апеляційним господарським судом, якщо до скарги не додано доказів, надсилання її копії іншій стороні (сторонам).

Відповідно до ч. 3 ст. 94 ГПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.4 Закону України № 3674-VІ від 08.07.2011 "Про судовий збір" за подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду ставки судового збору встановлюються у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 1 січня 2017 року встановлено мінімальний прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 600.00 грн.

ФОП ОСОБА_2 звернувся до суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06 березня 2017 року у справі №910/1632/17 за подання якої повинен був сплатити судовий збір у сумі 1 600 грн. 00 коп. (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Проте, скаржником не дотримано вказаних вимог, оскільки до апеляційної скарги додано квитанцію яка не містить жодної відмітки Банківської установи, також, відсутня дата платежу та номер самої квитанції в якій, у графі «Призначення платежу» зазначено: «*;101;00000000; Судовий збір, за позовом остапущенко , Київський апеляційний господарський суд» а отже не може вважатись належним доказом сплати судового збору у визначеному чинним законодавством розмірі та порядку з огляду на наступне:

Згідно до п. 2.21 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 року «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором. Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Крім того, постановою правління Національного банку України від 21.01.2004 № 22 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, якою встановлено загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів, у тому числі платіжних доручень.

Відповідно до п. 2.14. вказаної Інструкції, Банк платника на всіх примірниках прийнятих розрахункових документів і на реєстрах обов'язково заповнює реквізити "Дата надходження" і "Дата виконання", а банк стягувача - "Дата надходження в банк стягувача" (якщо ці реквізити передбачені формою документа), засвідчуючи їх підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку. На документах, прийнятих банком після закінчення операційного часу, крім того, ставиться штамп "Вечірня"..

Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу".

Відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Крім того, з метою забезпечення виконання вимог цього Закону між Державною судовою адміністрацією України та Державною казначейською службою України (далі - ДКСУ) укладено угоду від 26 серпня 2015 року про інформаційне співробітництво. Відповідно до цієї угоди Державним підприємством «Інформаційні судові системи» оновлено програмне забезпечення автоматизованої системи документообігу суду КП «Д-3»та КП «ДСС» (далі - АСДС), яке здійснює:

1) централізоване отримання виписок з ДКСУ в електронному вигляді;

2) їх розподіл по судах;

3) автоматичне приєднання відомостей про сплачений судовий збір при реєстрації платіжного документа в суді за наявності виписки з ДКСУ;

4) автоматичне приєднання таких відомостей при надходженні відомостей від ДКСУ про зарахування судового збору, що надійшли після реєстрації платіжного документа в АСДС.

Проте, автоматизована система документообігу суду не містить виписки з Державної казначейської служби України сплаченого скаржником судового збору.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 97 вказаного Кодексу апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається апеляційним господарським судом, якщо до скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

За таких обставин, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду дійшла висновку про повернення апеляційної скарги ФОП ОСОБА_2 без розгляду на підставі п. 2,3 ч. 1 ст. 97 ГПК України, у зв'язку з відсутністю доказів направлення копії апеляційної скарги позивачу та відсутністю доказів сплати судового збору.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

При цьому, Київський апеляційний господарський суд зазначає, що відповідно до ч. 4 ст. 97 Господарського процесуального кодексу України «після усунення обставин, зазначених у пунктах 1, 2 і 3 частини першої цієї статті, апеляційна скарга може бути подана повторно».

Одночасно апелянт звернувся з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали.

У зв'язку з тим, що апеляційна скарга ФОП ОСОБА_2 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06 березня 2017 року у справі №910/1632/17 підлягає поверненню з підстав передбачених п. 2, 3, ч. 1 ст. 97 ГПК України вищезазначене клопотання не розглядалось.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 86, 94, 95, п. 1, 2, 3, ч. 1, ст. 97 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 на ухвалу Господарського суду міста Києва у справі №910/1632/17 від 06 березня 2017 року разом з доданими до неї документами повернути без розгляду.

2. Копію ухвали Київського апеляційного господарського суду надіслати учасникам провадження.

3. Справу № 910/1632/17 повернути до Господарського суду міста Києва.

Головуючий суддя М.Г. Чорногуз

Судді А.О. Мальченко

О.В. Агрикова