КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" квітня 2017 р. Справа№ 925/1294/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Коротун О.М.

Суліма В.В.

за участю представників сторін: згідно з протоколом судового засідання від 05.04.2017

розглядаючи апеляційну скаргу Державного підприємства "СЕТАМ"

на рішення Господарського суду Черкаської області від 28.12.2016 (повне рішення складено 28.12.2016)

у справі № 925/1294/16 (суддя Скиба Г.М.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Ватутінський хлібокомбінат"

до 1) Головного територіального управління юстиції у Черкаській області;

2) Державного підприємства "СЕТАМ"

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів:

1) Товариство з обмеженою відповідальністю "Одеська ЗТК"

2) Товариство з обмеженою відповідальністю "Катеринопільський Торговий Дім"

3) Товариство з обмеженою відповідальністю "Агропром-В"

про визнання електронних торгів такими, що не відбулися та зобов'язання ДП "СЕТАМ" вчинити дію - внести дані до Системи реалізації майна,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 28.12.2016 у справі №925/1294/16 позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Ватутінський хлібокомбінат" задоволено частково.

Провадження в частині позовних вимог про визнання електронних торгів з продажу майна боржника ПАТ "Ватутінський хлібокомбінат" лоту №168538 (котел паровий Е-1,0-0,9 Г) в межах зведеного виконавчого провадження №50363839 організовані ДП "СЕТАМ", результати яких оформлені протоколом проведення електронних торгів №199364 від 21.09.2016р., такими, що не відбулися - припинено.

Зобов'язано ДП "СЕТАМ" внести до Системи реалізації майна інформацію про те, що електронні торги з продажу майна боржника ПАТ "Ватутінський хлібокомбінат" лоту №168538 (котел паровий Е-1,0-0,9 Г) в межах зведеного виконавчого провадження ВП №50363839, що організовані ДП "СЕТАМ" - не відбулися.

Стягнуто з відповідача Державного підприємства "СЕТАМ" на користь позивача Публічного акціонерного товариства "Ватутінський хлібокомбінат", 1 378,00 грн. судового збору.

Провадження стосовно першого відповідача - Головного територіального управління юстиції у Черкаській області - припинено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду Державне підприємство "СЕТАМ" звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Черкаської області від 28.12.2016 у справі №925/1294/16 скасувати та прийняти нове рішення суду, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В своїх доводах апелянт посилається на те, що рішення місцевого господарського суду прийнято з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, а також з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 27.02.2017 у складі колегії суддів: головуючий суддя Майданевич А.Г., судді Коротун О.М., Сулім В.В. прийнято вказану вище апеляційну скаргу до провадження та призначено розгляд справи №925/1294/16 за участю уповноважених представників сторін.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 03.04.2017 у складі колегії суддів: головуючий суддя Майданевич А.Г., судді Коротун О.М., Сулім В.В. відкладено розгляд справи №925/1294/16.

Представником позивача на підставі ст. 96 ГПК України надано суду відзив на апеляційну скаргу, в якому ПАТ «Ватутінський хлібокомбінат» просить апеляційну скаргу відповідача-2 залишити без задоволення, а рішення господарського суду Черкаської області від 28.12.2016 у справі № 925/1294/16 - без змін.

Представник відповідача-2 приймав участь у судових засіданнях, в яких надавав свої пояснення, підтримував доводи, що викладені в апеляційній скарзі та просив апеляційну скаргу задовольнити, а рішення господарського суду Черкаської області від 28.12.2016 у справі № 925/1294/16 - скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Представник позивача приймав участь у судових засіданнях, в яких надавав свої пояснення, заперечував проти доводів, що викладені в апеляційній скарзі та просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення господарського суду Черкаської області від 28.12.2016 у справі № 925/1294/16 - без змін.

Представники відповідача-1 та третіх осіб-1,-2,-3 участь в судових засіданнях не приймали, своїм процесуальним правом, передбаченим ст. 22 ГПК України не скористались. Про день та час розгляду справи сторони були повідомлені належним чином, про що свідчать зворотні поштові повідомлення про вручення поштових відправлень, а також телефонограми від 03.04.2017 які знаходяться в матеріалах справи. Однак, вказана обставина не перешкоджає розгляду справи, оскільки учасники судового процесу, які не з'явились в судове засідання, були належним чином повідомленні про час та місце розгляду справи. За таких обставин колегія суддів апеляційного господарського суду вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників відповідача-1 та третіх осіб-1,-2,-3.

Відповідно до ст. 99 ГПК України в апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених у цьому розділі.

Статтею 101 ГПК України встановлено, що у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі. В апеляційній інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Судова колегія Київського апеляційного господарського суду, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, розглянувши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача-2, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права встановила наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 19.09.2016 Державним підприємством "СЕТАМ" розпочато проведення електронних торгів в "Системі електронних торгів арештованим майном" з продажу майна ПАТ "Ватутінський хлібокомбінат" в межах зведеного виконавчого провадження №50363839, у відповідності до Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України №2710/5 від 22.12.2015 (надалі - Порядок реалізації).

21.09.2016 учасника торгів під №6 визнано переможцем за початковою ціною 25000 грн. обладнання (котел паровий Е-1,0-0,9 Г, 1993 р.в., інвентарний та заводський номер 41/282).

Результати таких торгів по лоту №168538 оформлені протоколом №199364.

Cудом першої інстанції встановлено, що про результати цих торгів ПАТ "Ватутінський хлібокомбінат" дізнався 10.10.2016 в ході ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження ВП№50363839, проте відповідно до п. 3 розділу VIII Порядку реалізації встановлений десятиденний строк з дня проведення електронних торгів для сплати переможцем торгів належної з нього суми, тобто учасник №6 повинен був сплатити грошові кошти за котел паровий (лот №168538) до 03.09.2016.

Місцевим господарським судом було також встановлено, що переможець торгів не сплатив належні з нього грошові кошти у встановлений законодавством строк, що підтверджується інформацією Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, зазначеною у їхньому відзиві на первинний позов ПАТ "Ватутінехліб", а також листом Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області до ДП "Сетам" від 13.10.2016 №5779.

Крім того, в оскаржуваному рішенні зазначено, що згідно даних, розміщених в Системі електронних торгів ДП "Сетам" для участі в електронних торгах по лоту №168538 був затверджений лише один учасник, якого пізніше було визнано переможцем цих електронних торгів. Таким чином, інший учасник електронних торгів не може бути визнаний переможцем замість учасника під №6, оскільки такі учасники відсутні.

Позивач наполягає, що у зв'язку з несплатою учасником торгів під №6, який визнаний переможцем, грошових коштів за обладнання (котел паровий Е-1,0-0,9 Г, 1993 р.в., інвентарний та шведський номер 41/282, лот №168538) у встановлений в "Порядку реалізації" строк, електронні торги підлягають визнанню такими, що не відбулися. Проте, ДП "Сетам", всупереч положень "Порядку реалізації" таку інформацію до "Системи реалізації майна" не вніс.

На підставі чого, у жовтні 2016 року, Публічне акціонерне товариство "Ватутінський хлібокомбінат" звернулось в господарський суд Черкаської області з позовом до Головного територіального управління юстиції у Черкаській області та державного підприємства "СЕТАМ", в якому просить суд визнати недійсними електронні торги з продажу майна боржника ПАТ "Ватутінський хлібокомбінат" лоту №168538 (котел паровий Е-1,0-0,9 Г) в межах зведеного виконавчого провадження №50363839, що організовані ДП "СЕТАМ", результати яких оформлені протоколом проведення електронних торгів №199364 від 21.09.2016.

13.12.2016 позивач подав до суду першої інстанції заяву про зміну предмету позову, в якій просив суд визнати електронні торги з продажу майна боржника ПАТ "Ватутінський хлібокомбінат" лоту №168538 (котел паровий Е-1,0-0,9 Г) в межах зведеного виконавчого провадження №50363839, що організовані ДП "СЕТАМ", результати яких оформлені протоколом проведення електронних торгів №199364 від 21.09.2016 такими, що не відбулися; зобов'язати ДП "СЕТАМ" внести до Системи реалізації майна інформацію про те, що електронні торги з продажу майна боржника ПАТ "Ватутінський хлібокомбінат" лоту №168538 (котел паровий Е-1,0-0,9 Г) в межах зведеного виконавчого провадження №50363839, організовані ДП "СЕТАМ" - не відбулися.

Позовні вимоги мотивовані тим, що у зв'язку з несплатою грошових коштів за обладнання - котел паровий Е-1,0-0,9 Г учасником торгів під №6, який визнаний переможцем, у встановлений в Порядку реалізації строк, електронні торги підлягають визнанню такими, що не відбулися. ДП "СЕТАМ" всупереч положень Порядку реалізації таку інформацію до Системи реалізації майна не вніс, що свідчить про його незаконну бездіяльність щодо невнесення такої інформації до Системи.

При прийняті оскаржуваного рішення, місцевий господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду Державне підприємство "СЕТАМ" звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Черкаської області від 28.12.2016 у справі №925/1294/16 скасувати та прийняти нове рішення суду, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги, ДП «СЕТАМ» зазначає, що торги по лоту № 168538 відбулися 21.09.2016, а тому дані торги є таким, що відбулися у відповідності до Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2710/5 від 22.12.2015. Крім того, апелянт вказує на те, що торги по даному лоту було зупинено на підставі постанови про зупинення виконавчого провадження Відділу примусового виконання рішень управління ДВС Головного територіального управління юстиції у Черкаській області від 21.10.2016 у зведеному виконавчому провадженні № 50363839, а тому у ДП «СЕТАМ» відсутні технічні можливості змінити статус торгів, оскільки у разі зупинення торгів, внесення змін в інформаційне повідомлення є технічно неможливим.

Колегія суддів Київського апеляційного господарського суду, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду - скасуванню з наступних підстав.

Так, на момент проведення спірних електронних торгів діяв Порядок проведення електронних торгів (надалі - Порядок), затверджений Наказом Міністерства юстиції України "Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів" від 22.12.2015 № 2710/5 та який втратив чинність 05.10.2016, на підставі Наказу Міністерства юстиції від 29.09.2016 № 2831/5.

Проте, судом першої інстанції не було враховано вказану обставину та взято до уваги Порядок реалізації арештованого майна, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5, а також Тимчасове положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, яке втратило чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України від 22.12.2015 №2710/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів».

Відповідно до п. 1 Порядку (чинний на момент проведення торгів) передбачено, що система електронних торгів (далі - Система) - інформаційна електронна система, що забезпечує здійснення в електронній формі процесів прийняття та розміщення інформації про лоти, подання й обробки заявок на участь в електронних торгах, проведення електронних торгів з реалізації арештованого державними виконавцями майна, обробки інформації про електронні торги;

організатор електронних торгів (далі - Організатор) - державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком;

електронні торги - продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну;

учасник електронних торгів (далі - учасник) - фізична особа, що має повну дієздатність, або її належним чином уповноважений представник, юридична особа в особі представника, уповноваженого виступати від її імені, які сплатили гарантійний внесок (крім проведення електронних торгів в порядку, встановленому пунктами 1, 2 розділу VI цього Порядку), надали згоду щодо порядку та умов проведення електронних торгів і допущені Організатором до участі в електронних торгах відповідно до вимог цього Порядку;

Згідно з п. 1 розділу XІ «Визнання електронних торгів такими, що не відбулися, зупинення електронних торгів та зняття майна з реалізації» електронні торги вважаються такими, що не відбулись, у разі: відсутності учасників електронних торгів; несплати всіма учасниками, що надали цінові пропозиції й поетапно були визначені переможцями електронних торгів, належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1розділу X цього Порядку; ненадходження від жодного учасника цінової пропозиції.

У п. 2. цього ж розділу передбачено, що підставою для зупинення електронних торгів в цілому або за окремим лотом є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення виконавчого провадження у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»; наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності. У разі надходження постанови державного виконавця про зупинення виконавчого провадження Організатор зобов'язаний негайно зупинити електронні торги та поновити їх при одержанні постанови державного виконавця про відновлення виконавчого провадження. У постанові державного виконавця в обов'язковому порядку зазначається номер лота, електронні торги щодо реалізації якого підлягають зупиненню або відновленню. Про зупинення електронних торгів Організатор повідомляє Департамент державної виконавчої служби Міністерства юстиції України з одночасним направленням копії постанови про зупинення виконавчого провадження та копій документів, визначених пунктами 2, 3 розділу II цього Порядку.

Пунктом 3 розділу VIІ «Особливості проведення електронних торгів окремими видами майна» зазначено, якщо переможець електронних торгів відмовився від підписання протоколу, наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, але не нижчу за початкову ціну продажу, оголошується переможцем електронних торгів. За його відсутності або відмови електронні торги оголошуються такими, що не відбулися. У разі зупинення виконавчого провадження про звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження», внаслідок чого електронні торги у призначений строк не відбулися, Організатор проводить такі торги після поновлення виконавчого провадження. Про проведення електронних торгів після поновлення виконавчого провадження Організатор не пізніше ніж за десять робочих днів до дня їх проведення повідомляє всіх учасників, які зареєструвалися в установленому порядку.

Якщо належна до сплати сума від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, що не нижча за початкову ціну продажу, оголошується переможцем електронних торгів. За його відсутності або відмови електронні торги оголошуються такими, що не відбулися. Гарантійний внесок не повертається також учаснику торгів, який став переможцем торгів, але відмовився підписати протокол.

Відповідно до п. 1 розділу VIIІ. «Оформлення результатів електронних торгів», у разі визнання електронних торгів такими, що не відбулися, у протокол електронних торгів вноситься відповідна підстава.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з місцевим господарським судом першої інстанції, що аналізуючи правову природу процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних, торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Цей висновок узгоджується і з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та, затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги.

Проте, місцевий господарський суд дійшов невірного висновку, що провадження в частині позовних вимог про визнання електронних торгів з продажу майна боржника ПАТ "Ватутінський хлібокомбінат" лоту №168538 (котел паровий Е-1,0-0,9 Г) в межах зведеного виконавчого провадження №50363839 організовані ДП "СЕТАМ", результати яких оформлені протоколом проведення електронних торгів №199364 від 21.09.2016, такими, що не відбулися - належить припинити, оскільки спір не підлягає вирішенню в господарських судах України на підставі п. 1 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

Згідно із ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини, тобто, дії осіб, спрямовані на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Прилюдні торги (електронні) за своєю правовою природою є багатостороннім правочином, оскільки в ньому мають місце всі елементи, притаманні правочину, та може бути визнаний недійсним на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочинів, згідно усталеної судової практики та норм чинного законодавства.

Порядок продажу арештованого майна, встановлений статтею 62 Закону України "Про виконавче провадження", згідно з положеннями якої реалізація арештованого майна, крім майна вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціоні або на комісійних умовах.

Крім того, враховуючи особливості, передбачені законодавством , складання за наслідками проведення прилюдних торгів відповідного акта є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже є правочином.

Таким чином, враховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до договорів купівлі-продажу , такий договір може визнаватися недійсним на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину (статті 203, 215 ЦК України). Як зазначалось вище, така правова позиція відповідає положенням ст.ст. 650 та ч. 4 ст. 655 ЦК України.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, якщо позивач способом захисту порушених прав вибрав визнання прилюдних торгів такими, що не відбулися, а не визнання останніх недійсними, то такі позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 24.10.2012 у справі № 6-116цс12.

Правові позиції викладені у постановах Верховного суду України є обов'язковими для всіх суб'єктів владних повноважень та повинні враховуватись всіма судами України.

За наведених обставин, колегія суддів приходить до висновку, що позовна вимога про зобов'язання ДП "СЕТАМ" вчинити дію, а саме внести дані до Системи реалізації майна - є похідною від вимоги позивача про визнання електронних торгів з продажу майна боржника ПАТ "Ватутінський хлібокомбінат" лоту №168538 (котел паровий Е-1,0-0,9 Г) такими, що не відбулися, а отже задоволенню не підлягає.

Відповідно до п. 4.3. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» господарський суд, дійшовши висновку про те, що предмет позову не відповідає встановленим законом або договором способам захисту прав, повинен відмовити в позові, а не припиняти провадження на підставі пункту 1 частини першої статті 80 ГПК.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту, що виключає можливість задоволення позовних вимог з огляду на предмет та підстави позову.

Відповідно до вимог ст. ст. 32, 33 ГПК України доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно з нормами ст. 43 ГПК України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили.

Відповідно до ст. 104 ГПК України підставами для скасування або зміни рішення місцевого господарського суду є неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які місцевий господарський суд визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

З огляду на вищенаведене, апеляційний господарський суд вважає, що зазначеним вище обставинам місцевий господарський суд не надав належної оцінки, що призвело до прийняття невірного рішення.

Таким чином, апеляційну скаргу Державного підприємства "СЕТАМ" на рішення Господарського суду Черкаської області від 28.12.2016 у справі №925/1294/16 слід задовольнити, а оскаржуване рішення суду - скасувати. В задоволенні позовних вимог - відмовити.

Судові витрати розподіляються відповідно до вимог ст. 49 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 49, 99, 101-105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Державного підприємства "СЕТАМ" на рішення Господарського суду Черкаської області від 28.12.2016 у справі №925/1294/16 задовольнити.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 28.12.2016 у справі №925/1294/16 скасувати.

3. Прийняти нове рішення.

В задоволенні позовних вимог - відмовити.

4. Матеріали справи №925/1294/16 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена до Вищого господарського суду України протягом двадцяти днів з дня набрання постановою апеляційного господарського суду законної сили.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді О.М. Коротун

В.В. Сулім