УХВАЛА

про повернення позовної заяви

30.03.2017Справа №910/4872/17
Суддя Борисенко І.І., розглянувши

позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Сумської філії

до Суб'єкта підприємницької діяльності ОСОБА_1

про стягнення 1 204 281,23 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Подана позовна заява не відповідає вимогам розділу VIII Господарського процесуального кодексу України, а тому підлягає поверненню з посиланням на ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

Так, в силу приписів ст. 58 Господарського процесуального кодексу України, в одній позовній заяві може бути об'єднано кілька вимог, зв'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Зі змісту статті 58 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що вона визначає можливість об'єднання позовних вимог лише за умови, коли вони пов'язані між собою підставою виникнення або поданими доказами.

У разі недотримання вказаного правила настають наслідки, визначені пунктом 5 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України, якою встановлено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо у позовній заяві порушено правила об'єднання вимог або об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Отже, порушенням правила об'єднання вимог, є об'єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов'язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з'ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов'язку.

Відповідно до п. 3.6. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" наголошено, що позивач має право об'єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами (зокрема, про стягнення неповернутого кредиту, відсотків за користування кредитом і неустойки; про визнання недійсним акта і про відшкодування заподіяної у зв'язку з його виданням шкоди; про стягнення вартості недостачі товару, одержаного за кількома транспортними документами і оформленої одним актом приймання або коли такий товар сплачено за одним розрахунковим документом; про спонукання до виконання зобов'язань за господарським договором і про застосування заходів майнової відповідальності за його невиконання тощо). Право об'єднати кілька однорідних позовних заяв або справ, у яких беруть участь ті ж самі сторони, надане також судді. При цьому останній вправі вирішувати питання про об'єднання лише тих заяв (справ), які перебувають в його провадженні.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які, пов'язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача.Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов'язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення 1 204 281,23 грн. за наступними договорами:

договір №32/21-594000 від 21.09.2009 з додатковим угодами до даного договору (в кількості 103 шт.);

договір №1237-598303 від 23.11.2010, з додатками;

договір №1238-598303 від 23.11.2010з додатками;

договір №1239-598303 від 23.11.2010 з додатками та додаткова угода до нього №1/106/598303 від 15.06.2011;

договір №1240-598303 від 23.11.2010 з додатками;

договір №1241-598303 від 23.11.2010 з додатками та додаткова угода №1/94/598303 від 16.04.2012;

договір №1242-598303 від 23.11.2010 з додатками

договір №1296-598303 від 10.12.2010 з додатками та додаткова угода до нього №1/44-598303 від 01.04.2011

договір №1297-598303 від 10.12.2010 з додатками та додаткова угода до цього №2/67-598303 від 24.04.2014;

договір №1298-598303 від 10.12.2010 з додатками та додаткова угода до нього №1/43-598303 від 01.04.2011;

договір №1299-598303 від 10.12.2010 з додатками та додаткова угода до цього №1/46-598303 від 01.04.2011;

договір №1300-598303 від 10.12.2010 з додатками;

договір №1301-598303 від 10.12.2010 з додатками та додаткова угода до нього №1/46-598303 від 01.04.2011;

договір №1302-598303 від 10.12.2010 з додатками та додаткова угода до нього №1/233-59к000 від 20.11.2014;

договір №1304-598303 від 10.12.2010 з додатками та додаткова угода до нього №1-74/598303 від 05.05.2014;

договір №42-598303 від 20.01.2011 з додатками;

договір №739-598303 від 25.03.2011 з додатками;

договір №740-59830Т від 25.03.2011 з додатками ;

договір №741-598303 від 25.03.2011 з додатками;

договір №1238-598303 від 04.11.2011 з додатками.

договір №9-598303 від 01.01.2014 з додатками;

договір №191-598303 від 17.04.2014 з додатками та додаткові угоди до нього №121-59к000 від 06.04.2015р., №122-59к000 від 06.04.2015р., №125-59к000 від 06.04.2015р., №126-59к000 від 06.04.2015р., №124-59к000 від 06.04.2015р., №3/114-59к000 від 07.05.2015р., №4/112-5 9к000 від 07.05.2015р., №5/173-59к000 від 15.07.2015р., №198-59к000 від 28.07.2015р., №2/306-59к000 від 01.12.2014р., №1/305-59к000 від 01.12.2014р.

Отже, позовні вимоги ґрунтуються по 22 різним договорам, вимоги по яким жодним чином не пов'язані між собою підставами виникнення або поданими доказами.

З наведеного вбачається, що позивачем у поданій до суду позовній заяві об'єднано вимоги про стягнення заборгованості по двадцять двом різним договорам, вказані договори мають різний предмет, вимоги по яким, не пов'язані між собою підставами виникнення та забезпечуються поданням різних доказів і ці докази є окремими по всім договорам, чим порушено правила об'єднання вимог, а сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав та обов'язків.

Під час розгляду справи підлягають встановленню обставини щодо факту укладення вказаних договорів, виконання кожного договору окремо, необхідним є з'ясування чи відповідають дійсності та підтверджуються відповідними доказами вимоги, що виникли по кожному договору, з'ясування обставин щодо належного/неналежного виконання відповідачем взятих на себе зобов'язань за договорами, судом має бути надана правова оцінка договорам з точки зору правової природи укладених договорів, настання строку виконання зобов'язання, і в свою чергу при вирішенні вимог, що виникли з договорів, суд має надати оцінку договірним відносинам сторін по всім договорам, встановити чи є обставини, на які зроблені посилання про наявність порушення відповідачем своїх зобов'язань.

Оскільки підставами виникнення спірних правовідносин сторін є господарські договори, кожен із яких має різний предмет, породжує різні взаємні права та обов'язки, стосуються окремих обсягів юридичних дій, суд дійшов висновку, що сумісний розгляд об'єднаних позивачем вимог не лише суперечить приписам ст. 58 ГПК України, але й значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті, так як подані в обґрунтування позовних вимог докази є окремими по вказаним договорам.

Якщо суд, вирішуючи питання про прийняття справи до розгляду, встановить, що порушено правила поєднання вимог чи об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, він відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 63 ГПК повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду.

Навіть у випадку коли позивач правомірно об'єднав вимоги, пов'язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Якщо позивач порушив правила об'єднання вимог або об'єднання цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву (стаття 58 та пункт 5 частини першої статті 63 ГПК України). Наприклад, господарський суд повинен повернути позовну заяву без розгляду, якщо: позов поданий одночасно до залізниці та вантажовідправника (вантажоодержувача), і в цій позовній заяві об'єднані вимоги, що ґрунтуються на комерційному акті, з вимогами, які обґрунтовані іншими документами; об'єднано вимоги про стягнення сум боргу, який виник з різних договорів або інших правочинів, і т. п. (абзац 3 п. 3.6 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" від 26.12.2011 № 18).

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 63 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду якщо порушено правила поєднання вимог або об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Керуючись п. 5 ст. 63, ст. 86 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву та додані до неї матеріали повернути без розгляду.

Суддя І.І. Борисенко