ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
УХВАЛА

"22" березня 2017 р.Справа № 924/153/17

Господарський суд Хмельницької області у складі:

суддя Магера В.В., розглянувши матеріали справи

За позовом Управління Пенсійного фонду України у м. Хмельницькому, м.Хмельницький

до Стріховецької сільської ради с.Стріхівці, Ярмолинецький район, Хмельницька область.

про стягнення 33 292,22 грн.

Представники сторін:

від позивача: Прокопчук В.В. - довіреність №1565/09 від 18.01.2017р.;

від відповідача: Свіжий О.В. - довіреність №1 від 02.03.2017р.

Суть спору: Позивач звернувся до господарського суду із позовною заявою, відповідно до якої просить стягнути збитки у розмірі 33 292,22 грн.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що гр-ка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що проживає у АДРЕСА_1, із 1997 року перебувала на обліку в Ярмолинецькому управлінні соціального захисту населення, та отримувала пенсію за віком. Із 01.03.2000р., у в'язку із переїздом, перебувала на обліку в Хмельницькому МУСЗН. Із 01.02.2001р. перебуває на обліку в управлінні Пенсійного фонду України у м. Хмельницькому та отримує пенсію за віком.

26.05.2006р. гр. ОСОБА_3 звернулась до управління Пенсійного фонду України у м. Хмельницькому із заявою про перерахунок пенсії, при цьому нею було надано довідку про заробітну плату №347 від 05.05.2006р. видану Стріховецькою сільською радою Ярмолинецького району Хмельницької області за періоди роботи у колгоспі „Перше травня" із 01.01.1992р. по 31.12.1996р., яка була застосована при перерахунку пенсії із 01.06.2006 року.

Відповідно до ст.64 Закону України „Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування", п.38 „Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України „Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування", затвердженого Постановою Правління Пенсійного фонду України №22-1 від 25.11.2005р., зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.12.2005р. за №1566-11846 редакції чинній на момент проведення перевірки - при прийманні документів орган, що призначає пенсію: перевіряє правильність оформлення заяви, відповідність викладених у ній відомостей про особу даним паспорта та документам про стаж, здійснює попередню правову експертизу змісту і належного оформлення представлених документів, перевіряє правильність копій відповідних документів, фіксує й засвідчує виявлено розходження. Орган, що призначає пенсію, має право вимагати від підприємств, установ та організацій, фізичних осіб дооформлення в трьохмісячний термін з дня подання заяві прийнятих і подання додаткових документів, а також перевіряти в необхідних випадках обґрунтованість їх видачі.

В лютому 2014 року управлінням Пенсійного фонду України у м. Хмельницькому за відома та у присутності завідуючої трудовим архівом ОСОБА_4 проведено перевірку достовірності видачі документів про заробітну плату для призначення (перерахунку) пенсій. За результатами проведеної перевірки складено акт зустрічної перевірки від 05.02.2014 р. довідки №347 від 05.05.2006р. Згідно вказаного акту під час перевірки відомостей по нарахуванню заробітної плати за 1992-1996 роки виявлені помилки. В результаті чого видана нова довідка про заробіток для обчислення пенсії №175 від 05.02.2014р.

Статтею 101 Закону України "Про пенсійне забезпечення" встановлено право органів що призначають пенсії, вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі. Крім того, даною нормою встановлено, що підприємства та організації несуть матеріальну відповідальність з шкоду, заподіяну громадянам або державі внаслідок несвоєчасного оформлення або поданні пенсійних документів, а також за видачу недостовірних документів, і відшкодовують її.

Аналогічна норма закріплена в Законі України "Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування", так відповідно до ст.64 даного Закону виконавча дирекція пенсійного фонду та її територіальні органи мають право проводити планові та позапланові перевірки у порядку, передбаченому законом. Крім того, обов'язок підприємства, установи чи організації, де працювала особа, надавати безоплатно застрахованій особі відомості про заробітну плату (дохід), суму сплачених страхових внесків та інші відомості, що стосуються застрахованої особи та подавати до органів Пенсійного фонду України визначено ч.2 ст.17 даного Закону.

Відповідно до п.17 Порядку ( в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) довідка про заробітну плату (дохід") особи видається на підставі особових рахунків, платіжних відомостей та інших документів про нараховану та сплачену заробітну плату підприємством, установою чи організацією, де працював померлий годувальник або особа, яка звертається за пенсією. Якщо такі підприємства, установи, організації ліквідовані або припинили своє існування з інших причин, то довідки про заробітну плату видаються правонаступником цих підприємств, установ чи організацій або архівними установами.

Акт про проведення зустрічної перевірки від 05.02.2014 року підписаний завідуючим трудовим архівом ОСОБА_4 без жодних заперечень. Більше того, 05.02.2014р. даною установою, на підставі особових рахунків за 1992-1996 роки, видано нову довідку про дійсну заробітну плату гр.ОСОБА_3 №175 від 05.02.2014 року, сума заробітку згідно якої відповідає даним особових рахунків та відомостей про нарахування заробітної плати за відповідний період, досліджений під час перевірки УПФУ у М.Хмельницькому.

Таким чином, з урахуванням розбіжностей між заробітком гр.ОСОБА_3 визначеним згідно даних відомостей про нарахування заробітної плати за 1992-1996 роки та довідки № 175 від 05.02.2014 року загальний розмір надміру виплаченої з вини відповідача пенсії складає 33 292,22 грн.

11.12.2014 року управління Пенсійного фонду України у М.Хмельницькому звернулось до Хмельницького МВ УМВС України у Хмельницькій області із заявою про кримінальне правопорушення з боку посадових осіб даної установи. 04.02.2015 року на адресу управління Пенсійного фонду України у м.Хмельницькому надійшов висновок затверджений начальником Хмельницького МВ УМВС України в Хмельницькій області полковником міліції ОСОБА_6 про результати розгляду звернення від 25.12.2014 року. Як вбачається із даного висновку, відомості до вказаної недостовірної довідки внесені головним бухгалтером ОСОБА_7 та секретарем ОСОБА_9 даної установи, особисто. При цьому з приводу розбіжності відомостей зазначених у довідці про заробітну плату з інформацією про розмір заробітної плати гр.ОСОБА_3, наявною у особових рахунках останньої за період часу із 1992 року по 1996 року, головний бухгалтер ОСОБА_7 та секретар ОСОБА_9 повідомили, що ними була зроблена помилка в довідці про заробітну плату №347 від 05.05.2006 року.

Зазначена переплата підтверджується довідкою про розмір переплати від 22.04.2014р. в якому встановлено розмір переплати пенсії управлінням нарахування та виплати пенсій головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області.

Відповідно до пункту 2.1 Положення управління Пенсійного фонду України в районах, містах, в районах у містах, а також у містах та районах відповідно до покладених на нього завдань здійснює ведення обліку осіб, які підлягають загальнообов'язковому державному соціальному страхуванню, стягнення у передбаченому законодавством порядку своєчасно не нарахованих та/або не сплачених сум страхових внесків та інших платежів, призначення (перерахунок) пенсій, щомісячного довічного утримання суддям у відставці та підготовка документів для їх виплати, забезпечення своєчасного і в повному обсязі фінансування та виплати пенсій, допомоги на поховання та інших виплат, які згідно із законодавством здійснюються за рахунок коштів Фонду та інших джерел, визначених законодавством.

Крім того, відповідно до підпункту 6 пункту 2.2 Положення управління, відповідно до покладених на нього завдань, контролює надходження страхових внесків та інших платежів до Пенсійного фонду від підприємств, установ, організацій та громадян, проводить планові та позапланові перевірки фінансово-бухгалтерських документів, звітів та інших документів щодо правильності обчислення та сплати страхових внесків, цільового використання коштів Пенсійного фонду в організаціях, що здійснюють виплату і доставку пенсій.

Відповідно до ч.1 ст.101 Закону України "Про пенсійне забезпечення" підприємства та організації несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну громадянам або державі внаслідок несвоєчасного оформлення або подання пенсійних документів, а також за видачу недостовірних документів, і відшкодовують її.

Відповідно до ч.1 ст.22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно зі статтею 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Відповідно до ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної

або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відшкодування збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності і для застосування такої міри відповідальності необхідна наявність всіх елементів складу-правопорушення, а саме:

- протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи;

- шкідливий результат такої поведінки - збитки, їх наявність та розмір;

- причинний зв'язок між протиправною поведінкою та збитками;

- вина особи, яка заподіяла шкоду.

Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992р. №6 із наступними змінами "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що між її діями та шкодою є безпосередній причинний зв'язок.

Таким чином, відповідачу безпідставно виплачено пенсію в розмірі 33 292,22 грн., завдано управлінню Пенсійного фонду України у м. Хмельницькому матеріальних збитків на вказану суму.

Відповідно до розпорядження начальника управління №182613 від 09.04.2014 року управлінням починаючи із 01.05.2014 року розпочато стягнення із пенсії ОСОБА_3 переплати пенсії щомісячно по 20%. Розпорядженням начальника управління №182613 від 06.05.2014 року скасовано розпорядження від 09.04.2014 року про утримання переплати та повернено утриманні кошти з пенсійної виплати ОСОБА_3 на підставі заяви останньої про відмову від утримання переплати.

Відповідно до ст.257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. За змістом ст.256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно ст.261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права.

Управлінням Пенсійного фонду України у М.Хмельницькому встановлено недостовірність довідки про заробітну плату виданої Стріховецькою сільською радою гр. ОСОБА_3 в лютому 2014 року. Щодо підтвердження саме неправомірних дій посадових осіб даної установи, управління Пенсійного фонду України у м. Хмельницькому пересвідчилось після отримання висновку Хмельницького МВ УМВС України в Хмельницькій області від 04.02.2015 року. В даному випадку перебіг процесуального строку звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів обчислюється саме з 04.02.2015 року, тобто від дати отримання висновку.

Представник позивача у судове засідання 22.03.2017р. прибув, позовні вимоги підтримав із підстав викладених у позові та наполягав на їх задоволенні.

Відповідач у відзиві на позов від 22.03.2017р його повноважний представник у судовому засіданні проти позову заперечили вказуючи на таке, ст.11 ЦК України передбачено, що підставою виникнення цивільних прав і обов'язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної школи іншій особі.

Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно ст.101 Закону України „Про пенсійне забезпечення", органи, що призначають пенсії, мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі. Підприємства та організації несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну громадянам або державі внаслідок несвоєчасного оформлення або подання пенсійних документів, а також за видачу недостовірних документів і відшкодовують її.

Відшкодування шкоди є одним із видів цивільно-правової відповідальності і для застосування такої міри відповідальності необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки, дії чи бездіяльності особи; шкідливого результату такої поведінки - шкоди, їх наявності та розміру: причинного зв'язку між протиправною поведінкою та шкодою; вини особи, яка заподіяла шкоду. За відсутності хоча б одного з них елементів цивільна відповідальність не настає.

Отже, умовами відшкодування спричиненої шкоди є спричинення також їх внаслідок наявності прямого причинно-наслідкового зв'язку між діями однієї сторони та зменшення майнових прав іншої.

Згідно ч.1 ст.50 Закону України „Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування" суми пенсій, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних, можуть бути повернуті пенсіонером добровільно або стягуються на підставі рішень територіальних органів Пенсійного фонду чи в судовому порядку.

Згідно ч.2 ст. 17 Закону України „Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування" довідки про заробітну плату видаються підприємством, установою чи організацією, де працювала особа, яка звертається за пенсією.

Відповідно до Порядку подання та оформлення документів на призначення пенсій відповідно до Закону України „Про пенсійне забезпечення", затвердженого п.3 Наказу Міністерства соціального забезпечення України №15 від 04.03.1992р. останній регулює питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України „Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування".

Вищенаведеним Порядком подання та оформлення документів на призначення пенсій відповідно до Закону України „Про пенсійне забезпечення" встановлено форму довідки про заробітну плату для обчислення пенсії, відповідно до якої довідка підписується керівником та головним бухгалтером підприємства із зазначенням прізвищ та затверджується кутовим штампом та печаткою органу, що видав довідку (додаток №4 до Наказу).

Крім того, Порядком передбачено, що при прийманні документів орган, що призначає пенсію: здійснює правову експертизу змісту і належного оформлення представлених документів, перевіряє правильність заяви і подання, відповідність викладених у них відомостей про заявника даним паспорта, та документи про стале, має право вимагати дооформлення і подання додаткових документів, а також перевіряти в необхідних випадках обґрунтованість їх видачі.

Однак, в обґрунтування позову позивач посилається на те, що гр. ОСОБА_3 перебувала на обліку в Ярмолинецькому управління соціального захисту населення та отримувала пенсію за віком.

Для призначення (перерахунку) пенсії ОСОБА_3 подала довідку про заробітну плату за період із 01.01.1992 року по 31.12.1996 року, видану Стріховецькою сільською радою. Пенсія ОСОБА_3 призначена згідно наданої довідки. Однак, відповідно до акту зустрічної перевірки, при перевірці заробітної плати за період з 01.01.1992 року по 31.12.1996 року виявлено розбіжності між довідкою про заробітну плату, виданою Стріховецькою сільською радою та первинними документами (особовими рахунками). Зазначена довідка видана Стріховецькою сільською радою за підписом керівника Стріховецької сільської ради - ОСОБА_8 Згідно із письмовими поясненнями громадянина ОСОБА_8 він як керівник Стріховецької сільської ради довідку про заробітну плату ОСОБА_3 від 05.05.2006р. не підписував, а підпис у графі „керівник" належить іншій невідомій йому особі.

Тобто, позивач призначив пенсію гр.ОСОБА_3 на підставі довідки за відсутності обов'язкового реквізиту - підпису керівника установи, що свідчить про відсутність вини з боку відповідача у заподіянні шкоди.

Відтак, відповідач вважає, що позивачем не доведено наявність спричинення відповідачем шкоди та обставини, які б свідчили про наявність повного складу правопорушення відповідачем, оскільки мала місце протиправна поведінка і працівників відділу соціального забезпечення з приводу неналежної перевірки довідки, що не відповідала вимогам законодавства.

Також вважає, що не доведено причинний зв'язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювана, оскільки за належної перевірки документів для призначення пенсії шкода могла бути не заподіяна, а вина безпосередньо відповідача не доведена.

Посилання позивача на висновки, викладені в акті зустрічної перевірки №77 від 05.02.20134р., яким також не підтверджено вину відповідача стосовно видачі недостовірної довідки, а встановлено завищення та заниження суми доходів в певні періоди.

Як вбачається із довідки про заробітну плату та інші доходи за 1992 рік слідує, що у 1992 році виплата заробітної плати здійснювалась у карбованцях, помість позивачем суми розбіжностей у заявлених періодах визначено у гривнях за відсутності жодних документів, якими було б підтверджено розрахунок перерахування карбованців у гривні.

При цьому, в Постанові Кабінету Міністрів України від 26.08.96р. №1002 „Про переоцінку товарів (робіт, послуг) та механізм контролю за переглядом цін та формуванням вартісних показників в умовах грошової реформи" в редакції від 08.02.1997р. встановлено, що на день запровадження гривні ціни (тарифи, націнки, збори тощо) на товари (роботи, послуги), а також усі вартісні показники (нарахування податків, інших обов'язкових платежів, заробітної плати, пенсій, інших соціальних виплат, допомоги тощо) в гривні перераховуються у співвідношенні 1 гривня дорівнює 100 000 карбованців.

За таких обставин, відповідачем критично оцінюється заявлена позивачем до стягнення шкода як така, що не підтверджена належними та допустимими доказами та відповідними розрахунками заявленої шкоди.

Відповідачем також враховується, що у випадку невиконання договору або за зобов'язанням, що виникає внаслідок заподіяння шкоди, чинне законодавство виходить з принципу вини контрагента або особи, яка завдала шкоду (статті 614 та 1166 Цивільного кодексу України).

Крім застосування принципу вини при вирішенні спорів про відшкодування шкоди необхідно виходити з того, що шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв'язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду, і самою шкодою.

При цьому встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальної шкоди. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність завдавала, є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки.

Відтак, відповідач вважає, що позивачем на підставі належних та допустимих доказів не доведено, що мала місце протиправна поведінка відповідача, яка спричинила шкідливий результат для позивача, та відповідно, не є доведеним причинний зв'язок між заподіяною шкодою та поведінкою особи.

Стаття 129 Конституції України встановлює, що судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості - є однією із основних засад судочинства.

Дослідивши матеріали справи, докази надані в обґрунтування позовних вимог та заперечень проти них, відповідач дійшов висновку про відсутність вини відповідача у виникненні надмірної виплати пенсії гр. ОСОБА_3

Крім того, представником позивача у судовому засіданні 22.03.2017р. подано клопотання про залучення 3-ї особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. В обґрунтування клопотання відповідачем зазначається, що відповідач вважає за необхідне залучити до розгляду даної справи громадянина ОСОБА_8 (АДРЕСА_2, код НОМЕР_1), оскільки прийняте рішення по даній справі може вплинути на його права або обов'язки, виходячи із наступного.

Предметом розгляду справи є стягнення 33 292,22 грн. безпідставно виплаченої пенсії як шкоди, заподіяної управлінню Пенсійного фонду України у м. Хмельницькому. В обґрунтування позову позивач посилається на те, то гр. ОСОБА_3 перебувала на обліку в Ярмолинецькому управління соціального захисту населення та отримувала пенсію за віком. Для призначення (перерахунку) пенсії ОСОБА_3 подала довідку про заробітну плату за період із 01.01.1992 року по 31.12.1996 року, видану Стріховецькою сільською радою. Пенсія ОСОБА_3 призначена згідно наданої довідки.

Однак, відповідно до акту зустрічної перевірки, при перевірці заробітної плати за період з 01.01.1992 року по 31.12.1996 року виявлено розбіжності між довідкою про заробітну плату, виданою Стріховецькою сільською радою та первинними документами (особовими рахунками). Зазначена довідка видана Стріховецькою сільською радою за підписом керівника Стріховецької сільської ради - ОСОБА_8 Згідно із письмовими поясненнями громадянина ОСОБА_8, він як керівник Стріховецької сільської ради довідку про заробітну плату ОСОБА_3 від 05.05.2006р. не підписував, а підпис у графі „керівник" належить іншій невідомій йому особі. Тому, на думку відповідача, необхідно залучити до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - громадянина ОСОБА_8 для забезпечення можливості надання ним пояснень по суті справи.

Враховуючи вищезазначене, відповідач просить залучити до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет ;пору, на стороні відповідача - громадянина ОСОБА_8 (АДРЕСА_2, код НОМЕР_1).

Представник позивача проти даного клопотання не заперечує.

Розглянувши клопотання відповідача про залучення третьої особи без самостійних вимог на предмет спору та дослідивши матеріали справи, судом враховується, що згідно із ч.1 ст.27 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до прийняття рішення господарським судом, якщо рішення з господарського спору може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї з сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за клопотанням сторін, прокурора або з ініціативи господарського суду.

Із урахуванням вищевикладеного, суд вважає за необхідне клопотання відповідача про залучення третьої особи задовольнити та залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - громадянина ОСОБА_8 (АДРЕСА_2), оскільки рішення у даній справі в подальшому може вплинути на права та обов'язки останнього.

Згідно із п.3 ч.1 ст.77 ГПК України, господарський суд відкладає розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному судовому засіданні, зокрема у зв'язку із необхідністю витребування нових доказів.

Розглянувши матеріали справи, приймаючи до уваги необхідність залучення до участі у справі третьої особи без самостійних вимог та необхідністю витребування нових доказів у справі, спір не може бути вирішено в даному судовому засіданні, тому суд вважає за необхідне з метою повного, всебічного та об'єктивного дослідження усіх обставин відкласти розгляд справи на іншу дату.

Керуючись ст.ст.22, 27, п.3 ч.1 ст.77, ст.ст.86, 89 Господарського процесуального кодексу України, СУД -

У Х В А Л И В:

Клопотання відповідача про залучення третьої особи на стороні відповідача задовольнити.

Залучити до у часті у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - громадянина ОСОБА_8 (АДРЕСА_2).

Розгляд справи №924/153/17 відкласти на 10:00 "11" квітня 2017 р..

Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Хмельницької області за адресою: м.Хмельницький, Майдан Незалежності, 1, зал № 306.

Позивачу направити на адресу третьої особи позовні матеріали, докази такого направлення подати суду.

Третій особі (гр-ну ОСОБА_8) надати письмову позицію щодо заявленого позову.

Суддя В.В. Магера

Віддрук. 2 прим.:

1 - до справи,

2 - 3-й особі (АДРЕСА_2)-рекоменд. з повідом.