КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" березня 2017 р. Справа№ 910/18612/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Разіної Т.І.

суддів: Чорної Л.В.

Тищенко О.В.

за участю представників сторін:

- відповідача (апелянта): Перевознікова Н.І., довіреність № 307 від 09.09.2016

- позивача: Левінчук Д.О., довіреність № ЮБ/01-17/239 від 28.02.2017;

Ластічкіна Т.О., довіреність № ЮБ/01-17/144 від 06.02.2017;

Варова А.А., довіреність № ЮБ/01-17/352 від 22.03.2017

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення господарського суду Київської області від 23.01.2017 у справі № 910/18612/16 (суддя Бабкіна В.М.)

за позовом Дніпровського басейнового управління водних ресурсів, м. Вишгород, Київська обл.

до публічного акціонерного товариства «Київобленерго», м. Вишневе, Києво-Святошинський р-н, Київська обл.

про визнання недійсним рішення комісії по розгляду акту № К 031522 від 22.06.2016 про порушення ПКЕЕ, оформленого протоколом від 31.08.2016 № 0177

За результатами розгляду апеляційної скарги Київський апеляційний господарський суд,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2016 року Дніпровське басейнове управління водних ресурсів (надалі - Дніпровське БУВР/ позивач) звернулось до господарського суду міста Києва із позовною заявою до публічного акціонерного товариства «Київобленерго» (надалі - ПАТ «Київобленерго»/відповідач/апелянт) про визнання недійсним рішення комісії по розгляду акту № К 031522 від 22.06.2016 про порушення ПКЕЕ, оформленого протоколом від 31.08.2016 № 0177.

Звертаючись з даним позовом до суду позивач зазначає, що відповідачем безпідставно нараховано до сплати позивачеві, за результатами розгляду комісією акту № К 031522 від 22.06.2016 про порушення ПКЕЕ, вартість електроенергії, спожитої поза приладом обліку з огляду на те, що під час виходу з ладу електролічильника фактичне споживання позивачем електричної енергії не відбувалося. Крім того, оскільки жодної вини позивача у відсутності в пам'яті лічильника напруги (живлення лічильника) немає, то, на переконання Дніпровського БУВР, підстави для нарахування до сплати споживачеві 11995,08 грн. вартості недооблікованої електричної енергії, встановлені за порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у даному випадку є відсутніми.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 13.10.2016 порушено провадження у справі № 910/18612/16 та призначено її до розгляду.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 31.10.2016 р. справу № 910/18612/16 було передано за підсудністю до господарського суду Київської області (а.с. 104-105).

Рішенням господарського суду Київської області від 23.01.2017 у справі № 910/18612/16 (суддя Бабкіна В.М.) позовні вимоги задоволено повністю; визнано недійсним рішення комісії Бориспільського районного підрозділу публічного акціонерного товариства «Київобленерго» по розгляду акта від 22.06.2016 № К 031522 про порушення правил користування електричною енергією, оформленого протоколом № 0177 від 31.08.2016. Вирішено питання судових витрат.

Рішення місцевого господарського суду мотивовано доведеністю позовних вимог.

При цьому місцевий господарський суд керувався приписами ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. п. 3.1, 6.20, 6.41, 6.42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України та ст.ст. 32-34, 44, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України.

Не погоджуючись з вказаним рішенням господарського суду Київської області, публічне акціонерне товариство «Київобленерго» звернулося до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати рішення та прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга мотивована порушення місцевим господарським судом процесуального права, що виражено у неповному дослідженні доказів наданих позивачем; неповним з'ясуванням обставин справи, що мають значення для справи; не вжиттям всіх необхідних заходів для повного та всебічного розгляду справи, а також порушення норм матеріально права, зокрема, п. п. 3.1., 3.2., 6.20 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 13.02.2017 прийнято до провадження апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення господарського суду Київської області від 23.01.2017 у справі № 910/18612/16 та призначено її до розгляду на 02.03.2017.

02.03.2017 у судовому засіданні позивачем були подані заперечення на апеляційну скаргу, відповідно до яких останній просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення місцевого суду- без змін.

02.03.2017 судом апеляційної інстанції оголошено перерву у судовому засіданні до 23.03.2017.

Розпорядженням начальника відділу забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду № 09-53/1093/17 від 22.03.2017 у зв'язку з перебуванням судді Яковлєва М.Л. на лікарняному, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 910/18612/16.

Відповідно до протоколу автоматичної зміни складу колегії суддів від 22.03.2017 для розгляду справи № 910/18612/16 сформовано судову колегію у складі головуючий суддя Разіна Т.І., судді Чорна Л.В., Тищенко О.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 23.03.2017 прийнято до апеляційного провадження апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення господарського суду Київської області від 23.01.2017 у справі № 910/18612/16 колегією суддів у складі: головуючий суддя - Разіна Т.І., судді Тищенко О.В., Чорна Л.В.

Представник відповідача (апелянта) в судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги з викладених а апеляційній скарзі підстав та просив задовольнити її повністю.

Представники позивача в судовому засіданні суду заперечували проти поданої апеляційної скарги та просили вказану апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення господарського суду залишити без змін.

Дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши представників сторін, перевіривши застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду дійшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає не задоволенню, виходячи з наступних підстав.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 101 ГПК України апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність та обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

У відповідності до ст. 129 Конституції України та ст. 33 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно ст. 99 ГПК України апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами, наданими суду першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено місцевим господарським судом, що 22.06.2016 працівниками ПАТ «Киїобенерго» (відповідача) було складено акт № К 031522 про порушення Правил користування електричною енергією, в якому в графі «Порушення» зазначено: « 20.06.2016 в 19:53 було зафіксовано в пам'яті лічильника відсутність напруги (живлення лічильника). Заявку від споживача було надано диспетчеру Бориспільського РП 21.06.2016 о 12:00. Внаслідок вибивання АВ вторинних кіл напруги НТМИ-6 лічильник не врахував спожиту-відпущену електричну енергію».

Свою незгоду з прийнятим актом ПАТ «Киїобенерго» позивач висловив у листі від 30.06.2016 за вих. № АД/01-17/730, у якому зазначив, що управління не згодне із актом № К 031522, так як про проблему на секції 6кВ було повідомлено вчасно в момент її виявлення згідно з п. 1.2. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ та п. 6.36 ПКЕЕ. Споживання електричної енергії через першу секцію шин 6 кВ ПС 35/6 кВ «Вишеньки» з моменту спрацювання автоматичного вимикача в комірці ТН до моменту його ввімкнення не було.

31.08.2016 комісією Бориспільського РП ПАТ «Київобленерго» розглянуто акт № К 031522 від 22.06.2016 про порушення позивачем ПКЕЕ.

За результатами розгляду комісією було прийнято рішення, оформлене протокол № 0177, на підставі якого позивачу нараховано до сплати 11 995,08 грн. вартості недооблікованої електроенергії в результаті проведення розрахунку згідно п. 6.20 ПКЕЕ по середньодобовому споживанню за період 16 годин з 20.06.2016 по 21.06.2016 за тарифами, що діяли протягом періоду порушення.

На підставі вказаного протоколу комісії позивачеві був виставлений рахунок за спожиту електричну енергію № за серпень 2016 року від 29.08.2016 про сплату згідно акту про порушення 11995,08 грн., а також розрахунок середньодобового споживання по лічильнику № 01035190 в кількості 16 годин за тарифом 1,3068 грн. на суму 11 995,08 грн.

Дніпровське басейнове управління водних ресурсів, звертаючись до суду вважає рішення комісії, яке оформлене протокол № 0177 безпідставним та незаконним, оскільки, за твердженням позивача, споживання електроенергії під час відключення лічильника не здійснювалося, оскільки не працювали насосні агрегати. Крім того, на переконання позивача, акт про порушення споживачем ПКЕЕ складений з порушенням процедури його складання, передбаченої ПКЕЕ, та вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.

В свою чергу, публічне акціонерне товариство «Киїобленерго» проти позовних вимог у суді першої інстанції заперечувало, посилаючись на те, що згідно з п. 6.20 Правил користування електричною енергією, у разі тимчасового порушення розрахункового обліку електричної енергії не з вини споживача обсяг електричної енергії, використаної споживачем від дня порушення розрахункового обліку до дня відновлення розрахункового обліку, за згодою сторін, може бути визначений на підставі показів технічних (контрольних) засобів обліку або розрахований постачальником електричної енергії за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії попереднього розрахункового періоду до порушення розрахункового обліку або наступного після відновлення розрахункового обліку періоду. Датою початку періоду порушення розрахункового обліку вважається перший день поточного розрахункового періоду, у якому було виявлено порушення обліку, або час та день, зафіксовані засобом обліку (автоматизованою системою обліку). Також, відповідач наголошував на тому, що 31.08.2016 на засіданні комісії за участі представників позивача був розглянутий акт про порушення ПКЕЕ № К 031522 від 22.06.2016 та прийнято рішення провести розрахунок по п. 6.20 ПКЕЕ за період з дня порушення обліку, зафіксованого лічильником, до дня усунення порушення. Величину розрахункового добового споживання було визначено згідно середньодобового споживання, визначеного до порушення розрахункового обліку, за період з 20.06.2016 о 19-53 год. по 21.06.2016 о 10-03 год. по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Задовольняючи позовні вимоги місцевий господарський суд виходив того, що рішення відповідача, оформлене протоколом № 0177 від 31.08.2016, прийняте з порушенням п. 6.20 Правил користування електричною енергією, оскільки порушення розрахункового обліку електричної енергії відбулося без вини споживача, що також не заперечувалось відповідачем та відображено у протоколі комісії від 31.08.2016 з розгляду акту № КО31522 від 22.06.2016. При цьому між відповідачем, як енергопостачальною організацією та позивачем, як споживачем не було досягнуто згоди щодо обраховування обсягу середньодобового споживання електроенергії.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з правомірним висновком місцевого господарського суду про задоволення позовних вимог, з огляду на таке.

Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" визначено, що споживачі енергії зобов'язані додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. При цьому споживачі енергії несуть відповідальність за порушення умов договору та Правил користування електричною енергією.

У відповідно до вимог ст. 27 Закону України "Про електроенергетику", правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки; інші правопорушення, передбачені законом.

Як вказує позивач, насосна станція «Бортничі-Вишеньки» живиться від власної підстанції «Вишеньки». Конструктивно трансформаторна підстанція складається з двох секцій, кожну з яких живить окремий силовий трансформатор 35/6 кВ, і на вводі кожної з двох секцій встановлені лічильники електричної енергії.

Крім того, у свої поясненнях позивач зазначає, що 20.06.2016 року о 23:00 черговим електромонтером насосної станції «Бортничі-Вишеньки», згідно режиму роботи насосної станції, була проведена спроба ввімкнути в роботу насосні агрегати по першій секції шин. При цьому струмоприймачі власних потреб насосної станції (освітлення) живились від другої секції трансформаторної підстанції. Облік використаної електроенергії здійснювався по лічильнику другої секції. Спроба провести запуск була невдалою, жоден з агрегатів не запустився. Наступного дня, 21.06.2016 о 8:00 черговим електромонтером при огляді комірок першої секції трансформаторної підстанції було виявлено, що на лічильнику електроенергії на вводі першої секції відсутня індикація, а кіловольтметр, встановлений в комірці, не показує напругу. Про відсутність індикації напруги і невдалі запуски насосних агрегатів черговим електромонтером було повідомлено начальника насосної станції «Бортничі- Вишеньки», який, у свою чергу, повідомив про виявлені несправності начальника відділу енергозбереження і зв'язку управління в м. Вишгород. По приїзду на насосну станцію о 12:00 21.06.2016 ремонтною бригадою було виявлено, що причина несправностей знаходиться в автоматичному вимикачі вторинних кіл трансформатора напруги в комірці № 6 першої секції трансформаторної підстанції. Оскільки вказана комірка була опломбована пломбами ПАТ «Київобленерго», черговий електромонтер насосної станції зв'язався із диспетчером Бориспільського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» щодо аварійного зняття пломб на комірці трансформатора напруги. О 12:05 диспетчер Бориспільського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» надав дозвіл на зняття пломб на комірці № 6, після чого ремонтною бригадою було виявлено, що автоматичний вимикач трансформатора напруги 1-ї секції знаходиться в спрацьованому стані, про що також було повідомлено диспетчеру ПАТ «Київобленерго». Роботи щодо виявлення причини спрацювання автоматичного вимикача було перенесено на 22.06.2016.

Викладене було зафіксовано в оперативному журналі насосної станції, копію витягу з якого долучено до матеріалів справи.

Так, 22.06.2016 спеціалістами ПАТ «Київобленерго» було виявлено, що відключення лічильника електроенергії на 1-й секції і, відповідно, автоматичного вимикача вторинних кіл трансформатора напруги відбулось 20.06.2016 о 19:53, у зв'язку з чим представниками ПАТ «Київобленерго» був складений акт про порушення ПКЕЕ № К 031522 стосовного того, що лічильник не рахував електроенергію внаслідок спрацювання автоматичного вимикача в комірці трансформатора напруги.

Відповідно до п. 6.41 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісія з питань регулювання електроенергетики, від 31.07.1996 № 28 (надалі- ПКЕЕ) визначено, що разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Пунктом 6.42 ПКЕЕ визначено, що на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку. Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов'язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії. У разі звернення споживача до суду щодо оскарження рішення комісії споживач впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу повідомляє про це постачальника електричної енергії (до прийняття постачальником електричної енергії рішення про обмеження або відключення електропостачання) та надає копію зареєстрованої в канцелярії суду позовної заяви. У разі неотримання постачальником електричної енергії ухвали про відкриття провадження у справі впродовж 20 робочих днів з дня реєстрації позовної заяви канцелярією суду постачальник електричної енергії може звернутись до суду щодо встановлення факту порушення провадження у справі. На період розгляду судом спірних питань щодо порушення споживачем цих Правил обмеження та відключення електропостачання такого споживача, пов'язане з оскаржуваним фактом порушення, не здійснюється. У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення. Оплачені споживачем за рішенням комісії кошти постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) має право зарахувати як погашення існуючої заборгованості цього споживача з найдавнішим терміном її виникнення (який не перевищує трьох років), у разі відсутності заборгованості - зараховує ці кошти в рахунок майбутніх розрахункових періодів або, за заявою споживача, повертає оплачені ним кошти.

При цьому відповідно до п. 6.20 ПКЕЕ у разі тимчасового порушення розрахункового обліку електричної енергії не з вини споживача обсяг електричної енергії, використаної споживачем від дня порушення розрахункового обліку до дня відновлення розрахункового обліку, за згодою сторін, може бути визначений на підставі показів технічних (контрольних) засобів обліку або розрахований постачальником електричної енергії за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії попереднього розрахункового періоду до порушення розрахункового обліку або наступного після відновлення розрахункового обліку періоду. Датою початку періоду порушення розрахункового обліку вважається перший день поточного розрахункового періоду, у якому було виявлено порушення обліку, або час та день, зафіксовані засобом обліку (автоматизованою системою обліку). За день відновлення обліку приймається день складення спільного акта про покази засобів обліку після завершення ремонтних та налагоджувальних робіт схеми обліку. Розрахунковий період, який використовується для визначення середньодобового обсягу постачання електричної енергії, визначається за згодою сторін. У разі заміни та/або повірки приладів обліку електричної енергії, трансформаторів струму чи напруги, за умови споживання електричної енергії впродовж строку виконання зазначених робіт, обсяг спожитої електричної енергії визначається за фактичним середньодобовим споживанням попереднього розрахункового періоду.

Отже, у разі тимчасового порушення розрахункового обліку електричної енергії не з вини споживача, обсяг електричної енергії визначається за згодою сторін або на підставі показів технічних (контрольних) засобів обліку, або розраховується постачальником електричної енергії (далі - постачальник) за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії). При цьому при обранні розрахунку обсягу електричної енергії за середньодобовим обсягом споживання, розрахунковий період також обирається за згодою сторін.

Як вказано у протоколі № 0177 засідання комісії від 31.08.2016 по розгляду акту № К 031522 від 22.06.2016 р., порушення (" 20.06.2016 в 19:53 було зафіксовано в пам'яті лічильника відсутність напруги (живлення лічильника). Заявку від споживача було надано диспетчеру Бориспільського РП 21.06.2016 о 12:00. Внаслідок вибивання АВ вторинних кіл напруги НТМИ-6 лічильник не врахував спожиту-відпущену електричну енергію") було кваліфіковано "без вини споживача" (п. 6 протоколу).

У пункті 7 протоколу зазначено, що акт підлягає розрахунку згідно з п. 6.20 ПКЕЕ, а величину розрахункового добового споживання вирішено визначити по середньодобовому споживанню (п. 8 протоколу).

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду, що у разі тимчасового порушення розрахункового обліку електричної енергії не з вини споживача, обсяг електричної енергії, використаної споживачем від дня порушення розрахункового обліку до дня відновлення розрахункового обліку визначається одним із способів, наведених у абзаці першому пункту 6.20 Правил, який обирається за взаємною згодою сторін.

Проте, матеріли справи свідчать про відсутність такої згоди з боку споживача.

Разом з тим колегія суддів зазначає, що правила користування електричною енергією не містять норми, згідно з якою у випадку відсутності згоди однієї із сторін (зокрема, споживача) питання визначення обсягу та розрахункового періоду, що випливають із застосування пункту 6.20 ПКЕЕ, мають бути винесені на вирішення комісії по розгляду актів про порушення.

Крім того, відповідно п. 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Як вбачається з акту про порушення № К031522 від 22.06.2016 останній не містить змісту виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти Правил користування електричною енергією.

Враховуючи вищевикладене, висновок суду першої інстанції про те, що рішення відповідача, оформлене протоколом № 0177 від 31.08.2016, прийняте з порушенням вимог п. 6.20 Правил користування електричною енергією, у зв'язку з чим підлягає визнанню недійсним є обґрунтованим та законним.

Таким чином, з урахуванням викладеного та у відповідності до приписів Закону України «Про електроенергетику», Правил користування електричною енергією, Методики обчислення електричної енергії недоврахованої внаслідок порушення споживачем - юридичною особою Правил користування електричною енергією, судова колегія приходить до висновку про неправомірність і необґрунтованість ПАТ «Київобенерго» вимог викладених в апеляційній скарзі про нарахування відповідно до вимог 6.20 ПКЕЕ за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії з 20.06.2016 року - по 21.06.2016 року, за рішенням комісії філії ПАТ «Київобенерго», оформленого протоколом № 0177 від 31.08.2016, оскільки такий розрахунок енергопостачальною організацією відбувся без згоди споживача (позивача).

Твердження апелянта про неврахування судом першої інстанції положень п.п. 3.1., 3.2. ПКЕЕ колегія суддів вважає безпідставними, оскільки працівником Бориспільського районного підрозділу ПАТ «Київобенерго» ОСОБА_6 було надано дозвіл щодо зриву пломб на комірці № 6.

Колегія суддів також відхиляє посилання апелянта на лист Національної комісії регулювання електроенергетики України № 2484/11/17-08 від 17.04.2008 як на обов'язковий при визначені середньодобового обсягу споживання електричної енергії, оскільки відповідно до Положення про НКРЕКП № 715/2014 від 10.09.2014, затвердженого Указом Президента України від 10.09.2014, рішення НКРЕКП, які є обов'язковими до виконання приймаються на засіданні комісії НКРЕКП та оформлюються постановами і розпорядженнями.

Отже, наведений лист носить рекомендований характер та не є обов'язковим для судів при розгляді даного спору.

На підставі вищевикладеного апеляційний суд не приймає до уваги інші твердження апелянта, що зазначені в апеляційній скарзі стосовно порушення місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права.

У відповідності до ст.ст. 32-34 ГПК України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Враховуючи викладене, колегія суддів на підставі доказів та пояснень наявних в матеріалах справи дійшла до висновку, що відповідно до ст. 104 Господарського процесуального кодексу України підстав для скасування чи зміни рішення місцевого господарського суду не вбачає, а тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

В зв'язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги відповідно до ст. 49 ГПК України, що судові витрати покладаються на апелянта.

Керуючись ст.ст. 4-2, 4-3, 4-7, 32-34, 43, 49, 99, 101-103, 105 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства «Київобленерго» залишити без задоволення, рішення господарського суду Київської області від 23.01.2017 у справі № 910/18612/16 залишити без змін.

Головуючий суддя Т.І. Разіна

Судді Л.В. Чорна

О.В. Тищенко