УХВАЛА

про повернення позовної заяви

30.03.2017Справа № 910/5114/17

Суддя Господарського суду міста Києва Чинчин О.В., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом Приватного акціонерного товариства «Київський завод по виготовленню технологічного обладнання для агропромислового комплексу»

до про 1. Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Незнайко Євгена Вікторовича; 2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Марко Поло»; 3. Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖКГ - БУД» застосування наслідків недійсних правочинів
ВСТАНОВИВ

Приватне акціонерне товариство «Київський завод по виготовленню технологічного обладнання для агропромислового комплексу» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Незнайко Євгена Вікторовича; Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Марко Поло»; Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖКГ - БУД» про застосування наслідків недійсних правочинів, а саме за Договором застави майнових прав від 12.02.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М., за реєстровим №236, укладеним між ПАТ «Дельта Банк» та ПАТ «Авант - Банк», та Договору про відступлення права вимоги (цесії) від 30.12.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою С.В., за реєстровим №7516, укладеним між ПАТ «Авант - Банк» та ТОВ «Фінансова компанія «Марко Поло», а саме: визнати недійсними та скасувати документи, рішення державного реєстратора та записи із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень:

1) рішення про відкриття розділу, права власності на об'єкт нерухомого майна, індексний номер рішення: 29579813 від 12.05.2016 на нерухоме майно - майнового комплексу, загальною площею 7976,6 кв.м., реєстраційний номер нерухомого майна 00, за адресою: м. Київ, вул. Куренівська, 5/7, прийнятого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайком Євгеном Вікторовичем;

2) запис про реєстрацію права власності за ТОВ «Фінансова компанія «МАРКО ПОЛО» майнового комплексу, загальною плоіцею 7976,6 кв.м., реєстраційний номер нерухомого майна 00, за адресою: м. Київ, вул. Куренівська, 5/7, від 12.05.2016, номер запису

14484679, вчинений державним реєстратором: приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайком Євгеном Вікторовичем;

3) рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер: 29579911 від 13.05.2016, відповідно до якого до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відомості про власника майнового комплексу, загальною площею 7976,6 кв.м., реєстраційний номер нерухомого майна 00, за адресою: М. КИЇВ, ВУЛ. КУРЕНІВСЬКА, 5/7, Товариство з обмеженою відповідальністю «ЖКГ-БУД» (), прийнятого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайком Євгеном Вікторовичем;

4) акта приймання - передачі нерухомого майна №12/05/2016, складеного 12.05.2016 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «МАРКО ПОЛО» та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЖКГ-БУД»;

5) запис про реєстрацію права реєстрацію права власності за ТОВ «ЖКГ-БУД» майнового комплексу, загальною плоіцею 7976,6 кв.м., реєстраційний номер нерухомого майна 00, за адресою: м. Київ, вул. Куренівська, 5/7, від 13.05.2016, номер запису 14484771, вчинений державним реєстратором: приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайком Євгеном Вікторовичем.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Одночасно, відповідно до п.3 ч.1 ст.57 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються, зокрема, документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно із ст.ст.1, 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Статтею 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі..

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1600 грн. 00 коп.) та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (240 000 грн. 00 коп.) З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1600 грн. 00 коп.)

Судом враховано рекомендації, викладені у пункті 2.21. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 року, стосовно того, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Якщо в позовній заяві об»єднано дві або більше вимог немайнового характеру, пов»язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, судовий збір сплачується окремо з кожної з таких вимог (пункт 2.11 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 року «Про деякі питання практики застосування розділу VІ Господарського процесуального кодексу України»)

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, Приватним акціонерним товариством «Київський завод по виготовленню технологічного обладнання для агропромислового комплексу» заявлено позовні вимоги до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Незнайко Євгена Вікторовича; Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Марко Поло»; Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖКГ - БУД» про застосування наслідків недійсних правочинів, а саме за Договором застави майнових прав від 12.02.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М., за реєстровим №236, укладеним між ПАТ «Дельта Банк» та ПАТ «Авант - Банк», та Договором про відступлення права вимоги (цесії) від 30.12.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою С.В., за реєстровим №7516, укладеним між ПАТ «Авант - Банк» та ТОВ «Фінансова компанія «Марко Поло», а саме: визнати недійсними та скасувати документи, рішення державного реєстратора та записи із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень:

1) рішення про відкриття розділу, права власності на об'єкт нерухомого майна, індексний номер рішення: 29579813 від 12.05.2016 на нерухоме майно - майнового комплексу, загальною площею 7976,6 кв.м., реєстраційний номер нерухомого майна 00, за адресою: м. Київ, вул. Куренівська, 5/7, прийнятого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайком Євгеном Вікторовичем;

2) запис про реєстрацію права власності за ТОВ «Фінансова компанія «МАРКО ПОЛО» майнового комплексу, загальною плоіцею 7976,6 кв.м., реєстраційний номер нерухомого майна 00, за адресою: м. Київ, вул. Куренівська, 5/7, від 12.05.2016, номер запису

14484679, вчинений державним реєстратором: приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайком Євгеном Вікторовичем;

3) рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер: 29579911 від 13.05.2016, відповідно до якого до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відомості про власника майнового комплексу, загальною площею 7976,6 кв.м., реєстраційний номер нерухомого майна 00, за адресою: М. КИЇВ, ВУЛ. КУРЕНІВСЬКА, 5/7, Товариство з обмеженою відповідальністю «ЖКГ-БУД» (), прийнятого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайком Євгеном Вікторовичем;

4) акта приймання - передачі нерухомого майна №12/05/2016, складеного 12.05.2016 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «МАРКО ПОЛО» та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЖКГ-БУД»;

5) запис про реєстрацію права реєстрацію права власності за ТОВ «ЖКГ-БУД» майнового комплексу, загальною плоіцею 7976,6 кв.м., реєстраційний номер нерухомого майна 00, за адресою: м. Київ, вул. Куренівська, 5/7, від 13.05.2016, номер запису 14484771, вчинений державним реєстратором: приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайком Євгеном Вікторовичем.

Вказаний позов Приватного акціонерного товариства «Київський завод по виготовленню технологічного обладнання для агропромислового комплексу» було кваліфіковано як немайновий (припис на другій сторінці позову) та оплачено судовий збір у розмірі 1600 грн. 00 коп.

В даному випадку вимоги про застосування наслідків недійсних правочинів шляхом визнання недійсними та скасування документів, рішень державного реєстратора та записів із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень є п'ятьма вимогами немайнового характеру, кожна з яких повинна бути сплачена судовим збором відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, Суд приходить до висновку що до матеріалів позовної заяви не додано належних доказів сплати судового збору у встановлених Законом України «Про судовий збір» порядку та розмірі.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо порушено правила поєднання вимог або об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

В силу приписів ст. 58 Господарського процесуального кодексу України, в одній позовній заяві може бути об'єднано кілька вимог, зв'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

За своїм процесуальним призначенням інститут об'єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об'єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об'єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Отже, порушенням правила об'єднання вимог, є об'єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов'язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з'ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов'язку.

Суд зазначає, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво ускладнить вирішення спору, заявлені вимоги щодо застосування наслідків недійсних правочинів, а саме за Договором застави майнових прав від 12.02.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М., за реєстровим №236, укладеним між ПАТ «Дельта Банк» та ПАТ «Авант - Банк», та Договору про відступлення права вимоги (цесії) від 30.12.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою С.В., за реєстровим №7516, укладеним між ПАТ «Авант - Банк» та ТОВ «Фінансова компанія «Марко Поло» не пов'язані підставою їх виникнення. При вирішенні спору підлягають встановленню обставини щодо наявності підстав для застосування наслідків недійсності кожного з правочину.

За поданою позивачем позовною заявою фактично підлягають вирішенню два окремих спори між тими ж різними сторонами. Під час розгляду справи підлягають встановленню обставини щодо наявності обставин недійсності, нікчемності вказаних правочинів, застосування наслідків нікчемності кожного договору окремо, необхідним є з'ясування чи відповідають дійсності та підтверджуються відповідними доказами вимоги, що виникли по кожному договору, судом має бути надана правова оцінка договорам з точки зору правової природи укладених договорів, і в свою чергу при вирішенні вимог, що виникли з договорів, суд має надати оцінку договірним відносинам сторін по двом договорам, визначити строк їх дії, встановити чи є обставини, на які зроблені посилання про наявність підстав для застосування наслідків недійсності нікчемних договорів тощо.

При цьому, Суд зазначає, що вирішення питання про наявність підстав для визнання правочину недійсним, а саме договору застави майнових прав від 12.02.2015, укладеного публічним акціонерним товариством "Авант-Банк" і публічним акціонерним товариством "Дельта Банк", посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевчук Зоєю Миколаївною та зареєстрованого в реєстрі за № 236, здійснювалось в окремому судовому провадженні при розгляді справи №910/1208/16.

Якщо суд, вирішуючи питання про прийняття справи до розгляду, встановить, що порушено правила поєднання вимог чи об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, він відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 63 ГПК повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду.

Навіть у випадку коли позивач правомірно об'єднав вимоги, пов'язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Окрім того, позивач жодним чином не позбавлений права звернутись до суду з вимогами про застосування наслідків недійсних правочинів з окремими позовами, які у встановленому порядку мають бути розглянуті компетентним судом.

Відповідно до ч. 3 пункту 3.6. Постанови Пленуму Вищого господарського суду міста Києва № 18 від 26.12.2011 р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", якщо позивач порушив правила об'єднання вимог або об'єднання цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву (стаття 58 та пункт 5 частини першої статті 63 ГПК).

Враховуючи вищевикладене, Суд приходить до висновку, що дана позовна заява підлягає поверненню на підставі пунктів 4 та 5 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, Суд звертає увагу заявника на те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Керуючись пунктами 4 та 5 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України, Суд -

УХВАЛИВ

1.Позовні матеріали повернути заявникові без розгляду.

2. Дана ухвала може бути оскаржена у порядку, передбаченому чинним законодавством України.

Суддя О.В. Чинчин