ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел. /0552/ 49-31-78
Веб сторінка : ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 березня 2017 року Справа № 923/67/17

Господарський суд Херсонської області у складі судді Павленко Н.А. при секретарі судового засідання Борхаленко О.А.,

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1 - уповн. предст., дов. від 20.01.2017р., ОСОБА_2 - уповн. предст., дов. від 19.01.2017р.

від відповідача: ОСОБА_3 - уповн. предст., дов. від 22.12.2016р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Закритого акціонерного товариства науково-виробничого об'єднання "Синта" (м.Херсон, Острівське шосе, 36, )

до відповідача: Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" (м.Херсон, вул. Пестеля, 5, )

про скасування рішення комісії про нарахування оперативно-господарської санкції.

Суть спору: Провадження у справі порушено за позовною заявою Закритого акціонерного товариства науково - виробничого обєднання "Синта" до Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" про скасування оперативно-господарської санкції в розмірі 2122140,94грн. шляхом скасування рішення комісії, оформленого протоколом №143 від 13.12.2016р. з розгляду акту про порушення № 130717 від 22.09.2016р.

Позов обґрунтовано твердженням про неправомірне застосування відповідачем оперативно-господарської санкції за відсутності доведення фактів вчинення позивачем порушень "ОСОБА_4 користування електричною енергією" (ПКЕЕ).

За твердженнями позивача в розрахунку по акту про порушення "ОСОБА_4 користування електричною енергією" зазначено, що донарахування здійснено по наступному виду порушення: п.2.1.3 "Пошкодження приладу обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо)". Натомість в акті № 130717 про порушення від 22.09.2016р., на думку позивача, зафіксовано лише відімкнення проводу живлення лічильника, а не пошкодження приладу обліку. Означене, за твердженнями позивача, свідчить про відсутність дій позивача, спрямованих на пошкодження приладу/схеми обліку електроенергії.

Позивач зазначив, що пломби, якими опломбовано електролічильник та весь вузол обліку, збережено і вони знаходяться в цілісності. Вказані факти, за твердженням позивача, також підтверджуються висновком експертного дослідження № 55 від 03.11.2016р.

На думку позивача, висновок ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" про фактичну потужність 94,15 кВт та фактичний облік лише 45 кВт не ґрунтується на показаннях жодних контрольно-вимірювальних пристроїв, не враховує наявність споживання електричної енергії обладнанням, яке підключено до різних фаз, і фактично є лише припущенням.

Окрім того, позивач в прохальній частині позовної заяви просив визнати поважним пропуск строку на оскарження рішення комісії у зв'язку з несвоєчасним отриманням від відповідача висновку експерта, який став підставою для донарахування, та поновити цей строк. При цьому в тексті позовної заяви ЗАТ НВО "Синта" зазначено, що строк, встановлений в розділі 6 ОСОБА_4 користування електричною енергією, для оскарження рішення комісії позивачем було пропущено з поважних причин, якими є ненадання з боку відповідача документів, які стали підставою здійснення донарахування вартості спожитої електричної енергії.

09.02.2017р. за вх. № 2/573/17 в судовому засіданні представник ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" надав відзив на позов ЗАТ НВО "Синта". Відповідач зазначив, що 22.09.2016р. працівниками ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" було проведено перевірку дотримання позивачем "ОСОБА_4 користування електричною енергією". За результатами перевірки було складено акт про порушення № 130717 від 22.09.2016р., в якому зафіксовано наступне порушення: пошкодження приладу обліку та схеми приладу обліку, а саме: відімкнено провід живлення схеми лічильника по фазі "С" № 398024, тип EMS 132.21.4, підключено через трансформатор струму 600/5 КТ 120. Так, при замірах струмовимірюючими кліщами навантаження на вході в лічильник склало 94 кВт, при цьому лічильником було враховано лише 45 кВт.

Окрім того, представник відповідача зазначив, що для підтвердження факту пошкодження приладу обліку вказаний прилад обліку було направлено до Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України для проведення експертного дослідження. У висновку експертного дослідження приладу обліку типу EMS 132.21.4, заводський номер 398024, від 03.11.2016р. № 55, зокрема, зазначено, що на платі досліджуваного лічильника виявлено механічні пошкодження (розрив) ланцюгів у схемі прецизійних трансформаторів і резистивних дільників напруги лічильника по фазі "А", "В" та "С", що, на думку відповідача, підтверджує факт пошкодження приладу обліку EMS 132.21.4 заводський номер 398024. Застосування енергопостачальною компанією до відповідача оператино-господарської санкції здійснено обґрунтовано на підставі умов договору про постачання електричної енергії № 70 від 05.11.2007р. (в редакції додаткової угоди від 05.11.2007р.) із застосуванням Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією № 562.

Також в судовому засіданні 09.02.2017р. за вх. № 2/574/17 заступником керівника ЗАТ НВО "Синта" надано письмові пояснення щодо обставин проведення відповідачем перевірки приладів обліку ЗАТ НВО "Синта" 22.09.2016р. та причин, з яких представником позивача було підписано акт про порушення № 130717 та акти зняття приладів обліку від 22.09.2016р.

Окрім цього, в судовому засіданні 09.02.2017р. за вх. № 2/575/17 представником позивача було заявлене клопотання про витребування доказів у відповідача .

Представник відповідача не заперечував проти задоволення означеного клопотання.

Ухвалою суду від 09.02.2017р. клопотання позивача задоволено, у відповідача витребувано докази, зазначені в клопотанні позивача, а саме :

- відомості щодо результатів проведеного зчитування інформації з боку памяті лічильника EMS 132.21.4 щодо хронології подій, в тому числі, відімкнення проводу живлення від трансформатору току;

- оригінал протоколу №143 від 13.12.2017р., яким оформлено рішення комісії ПАТ "ЕК "Херсонобленерго".

Цією ж ухвалою розгляд справи відкладався до 14год.00хв. 23.02.2017р.

22.02.2017р. за вх.№1932/17 від представника відповідача надійшли додаткові письмові пояснення по справі щодо обґрунтування всіх показників, які застосовуються для розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення позивачем ОСОБА_4 користування електричною енергією.

В судовому засіданні 13.03.2017р. за вх. № 2/1114/17 представником позивача заявлено клопотання про призначення по справі судової комплексної електротехнічної та трасологічної експертизи. Означене клопотання обґрунтовано тим, що на думку позивача, в матеріалах справи відсутні докази того, що лічильник електроенергії є пошкодженим, а отже це виключає можливість застосування до позивача оперативно-господарської санкції на підставі підпункту 3) пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією № 562. За твердженнями позивача, в висновку експерта № 55 від 03.11.2016р. відсутні висновки про пошкодження приладу обліку, а містяться лише судження про можливе зменшення значення виміряної лічильником енергії за наявності деяких умов - спрацювання герконів.

Представник відповідача заперечував проти задоволення клопотання позивача про призначення судової експертизи по справі. Так, за твердженнями представника відповідача, враховуючи, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування та те, що у матеріалах справи наявний експертний висновок приладу обліку EMS 132.21.4 заводський номер 398024, то підстав для призначення повторної експертизи означеного приладу обліку немає.

Окрім того, 17.03.2017р. за вх. № 2818/17 від представника відповідача надійшли письмові заперечення на клопотання позивача про призначення експертизи по справі.

В означених запереченнях представник відповідача вказав, що в матеріалах справи наявні всі належні та допустимі докази, якими доведено факт пошкодження приладу обліку. Представник відповідача зазначив, що поняття пошкодження приладу обліку має значно ширше застосування, аніж те, на яке посилається позивач, та є визначальним до застосування також і у разі пошкодження будь - якого елементу, який є складовою частиною приладу обліку.

Окрім того, представником відповідача було зазначено, що висновок експертного дослідження № 55 від 03.11.2016р., який міститься в матеріалах справи, підтвердив не тільки факт механічного пошкодження приладу обліку EMS 132.21.4 заводський номер № 398024, а й ту обставину, що дане пошкодження відбулося в результаті цілеспрямованих дій, направлених на зміну електричної схеми лічильника шляхом підключення в місці розриву ланцюгів схеми на платі лічильника герконів по фазах "А", "В" та "С" з метою безоблікового споживання електричної енергії.

В судовому засіданні 13.03.2017р. представником відповідача були надані додаткові письмові пояснення, в яких представник відповідача зазначив, що з аналізу актів прийому-передачі активної електроенергії по споживачу ЗАТ НВО "Синта" за грудень 2015р., січень, лютий, вересень, жовтень, грудень 2016р., лютий 2017р. та рахунку за січень 2017р., а також звіту про обсяги спожитої електроенергії за березень 2017р. вбачається, що після складання акту про порушення 22.09.2016р. та демонтажу пошкодженого приладу обліку № 398024, тип EMS 132.21.4 споживання позивачем електроенергії зросло у середньому від 4 до 8 тис. кВт на місяць. Даний факт, на думку відповідача, також підтверджує порушення споживачем ПКЕЕ та за рахунок пошкодження приладу обліку та використання герконів вчинення споживачем дій для зміни показів приладу обліку та безоблікового споживання електроенергії.

Представник позивача в судовому засіданні 21.03.2017р. за вх.№2/1289/17 надав додаткові документи, які, відповідно до його пояснень, носять інформативний характер.

Окрім того, в судовому засіданні 21.03.2017р. представник позивача заявив усне клопотання про необхідність перерви в судовому засіданні, у зв'язку з тим, що 22.03.2017р. відбудеться засідання комісії інформаційно-консультаційного центру (ІКЦ) при ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" з розгляду скарги ЗАТ НВО "Синта", і результати означеного засідання матимуть значення для правильного вирішення справи.

В судовому засіданні, яке відбулось 23.02.2017р., оголошувались перерви спочатку до 13.03.2017р. о 10год. 00хв., потім до 21.03.2017р. о 10год. 30хв. та до 23.03.2017р. о 12год. 00хв.

В судовому засіданні 23.03.2017р. представники позивача підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити в повному обсязі. Також представник позивача надав письмові пояснення заступника директора ЗАТ НВО "Синта" щодо обставин розгляду скарги ЗАТ НВО "Синта" на засіданні комісії інформаційно-консультаційного центру (ІКЦ) при ПАТ "ЕК "Херсонобленерго". Представник позивача зазначив, що у зв'язку з відсутністю єдиного висновку комісія прийняла рішення направити документи для розгляду у Державну інспекцію з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії в м.Київ та до НКРЕ в м. Київ. При цьому доказів означених тверджень представником позивача надано не було.

Представник відповідача в судовому засіданні 23.03.2017р. заперечував проти позовних вимог та просив суд залишити їх без задоволення.

Відповідно до вимог ст.85 ГПК України в судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши в судових засіданнях пояснення представників позивача та відповідача, суд встановив:

05 листопада 2007 року між ЗАТ НВО "Синта" ( позивач), як споживачем, та ВАТ "ЕК "Херсонобленерго", правонаступником якого є ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" (ст.1 Статуту) (відповідач), як постачальником, було укладено договір про постачання електричної енергії №70 (в редакції додаткової угоди від 05.11.2007р.) (а.с. 90-97).

За умовами договору (п.п.1, 2.1, 2.2.2, 2.3.2) постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 600+9+9 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору. Під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобовязуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі ПКЕЕ). Постачальник зобовязується продавати (постачати) споживачу електроенергію, як товар з урахуванням його особливих споживчих якостей та фізико-технічних характеристик. Споживач зобовязується дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 договору та режиму роботи електроустановки.

В розділі 4 договору сторонами встановлено відповідальність за невиконання чи неналежне виконання умов договору, згідно з п.п.4.2.3, 4.2.7 якого споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, недоврахованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_4 користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 05.12.2001р. №1197, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог п.п.4.2.1-4.2.3 договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин).

Відповідно до п.7.1 договору облік електроенергії, спожитої споживачем та (або) споживачами, приєднаними до електричних мереж споживача, здійснюється згідно з вимогами ПУЕ та ПКЕЕ. У разі порушення споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником розрахунковим способом згідно з вимогами додатку "Порядок розрахунків та графік зняття показів засобів обліку електричної енергії та подання їх до електропостачальної організації" (копія додатку № 2 на а.с.99-100).

В п.9.4 договору вказано про те, що останній набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2008р. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії, або перегляд його умов.

Відповідно до додатку № 5 та додатку № 7.2, узгодженого сторонами 16.01.2008р., до договору про постачання електричної енергії №70 від 05.11.2007р. живлення на обєкті позивача здійснюється через два трансформатори струму 600/5 та відповідно через 2 прилади обліку EMS 132.21.4 № 398024 та EMS 132.21.4 № 398023, на кожний з яких припадає 300кВт.

Як вбачається з наявних в матеріалах справи актів технічної перевірки приладів обліку від 02.04.2015р. № 160066 та від 01.04.2015р. № 159288 (а.с. 87-86), лічильники EMS 132.21.4 №398024 та EMS 132.21.4 № 398023 встановлені 30.07.2012р., опломбовані пломбами енергопостачальника та містять відбиток пломби держповірника. В примітках означених актів технічної перевірки вказано, що пломби не знімались та не встановлювались. А схема зовнішнього електропостачання та прилади обліку відповідають умовам договору.

22.09.2016р. відповідачем було проведено технічну перевірку дотримання ЗАТ НВО "Синта" ОСОБА_4 користування електричною енергією за адресою м.Херсон, вул. Острівське шосе,36.

За наслідками вищезгаданої перевірки відповідачем було складено акт про порушення № 130717 від 22.09.2016р., в якому зазначено про порушення п.10.2.26., п.10.3.1. ОСОБА_4 користування електричною енергією, пошкодження приладу обліку та схеми приладу обліку, а саме: відімкнено провід живлення схеми лічильника по фазі "С" № 398024, тип EMS 132.21.4 підключено через трансформатор струму 600/5. При навантажені фази "А" -144 А, фази "В" -140 А, фази "С" -144 А, Р = 94,16 кВт, електронним лічильником враховується 45 кВт. Електроенергія споживається, приладом обліку електроенергія не враховується та не сплачується у повному обсязі.

В акті про порушення № 130717 від 22.09.2016р. також зазначено, що він складений на підставі п.6.41 ОСОБА_4 користування електричною енергією. В означеному акті вказано, що прилад обліку № 398024 знятий, укладений у пакет, пакет опломбований пломбою С31351828, С31351829 та вилучений представниками енергопостачальника, замінений при перевірці, про що складено акт про пломбування від 22.09.2016р. № 177650.

Акт про порушення № 130717 від 22.09.2016р. підписаний представниками постачальника електричної енергії та представником позивача без зауважень.

Вилучений відповідачем прилад обліку № 398024, тип EMS 132.21.4 було направлено на експертизу до Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України для проведення експертних досліджень і за результатами проведення експертного дослідження було складено висновок експертного дослідження № 55 від 03.11.2016р.

З описової частини означеного висновку експертного дослідження вбачається, що перед експертом на предмет можливого впливу на прилад обліку EMS 132.21.4, заводський № 398024 та втручання до внутрішніх елементів приладу, ставились наступні питання:

1.Чи містить електролічильник механічні пошкодження (корпус, гвинти, кріплення, сколи, тріщини, клейкі речовини), та який механізм їх утворення.

2. Чи є сліди внесення конструктивних змін до механічної та електричної схеми електролічильника (сліди пайки, подряпин, тощо). При наявності відхилень, який їх характер?

3. Зазначити хронологію подій з пам'яті лічильника.

4. Чи було відключення та яке навантаження в період з 8.00 до 11.00 22.09.2016р.?

На перше питання судовим експертом у висновку вказаного експертного дослідження зазначено, що механічних пошкоджень (корпусу, гвинтів кріплення, сколів, тріщин клейких речовин) на зовнішніх поверхнях лічильника EMS 132.21.4, заводський № 398024 не виявлено.

На друге питання судовим експертом у експертному висновку вказано, що в електричну схему лічильника внесено конструктивні зміни шляхом припаювання трьох пар дротів до схеми прецизійних трансформаторів і резистивних дільників напруги, які є вимірювальними елементами схеми лічильника. До інших кінців припаяних дротів також шляхом припаювання прикріплено сторонній пристрій, що являє собою три геркони, кожен з яких підключено двома дротами до схеми прецизійних трансформаторів і резистивних дільників напруги фаз "А", "В", "С". На платі досліджуваного лічильника виявлені механічні пошкодження (розрив) ланцюгів у схемі прецизійних трансформаторів і резистивних дільників напруги лічильника по фазі "А", "В", та "С". Виявлене пошкодження електронної схеми лічильника та підключення на місці розриву ланцюгів схеми на платі лічильника герконів по фазах "А", "В" та "С" свідчать про порушення схеми надходження аналогових сигналів до каналів перетворювача кожної фази, одержувані через прецизійні трансформатори на резистивні ділянки напруги.

На два інших питання, які виносились на експертне дослідження, судовим експертом було вказано, що означені питання вирішити неможливо через помилку з'єднання з лічильником.

13.12.2016 року відбулося засідання комісії з розгляду акта № 130717 від 22.09.2016р. про порушення ЗАТ НВО "Синта" ОСОБА_4 користування електричною енергією, оформлене протоколом засідання комісії № 143 від 13.12.2016р., за результатами якого зазначено, що згідно висновку Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № 55 від 03.11.2016р.:

1) Механічних пошкоджень не виявлено.

2) В електричну схему лічильника внесено конструктивні зміни шляхом припаювання трьох пар дротів до схеми прецизійних трансформаторів і резистивних дільників напруги, які є вимірювальними елементами схеми лічильника. До інших кінців припаяних дротів також шляхом припаювання прикріплено сторонній пристрій, що являє собою три геркони, кожен з яких підключено двома дротами до схеми прецизійних трансформаторів і резистивних дільників напруги фаз "А", "В", "С". На платі лічильника виявлено механічне пошкодження (розрив) ланцюгів у схемі прецизійних трансформаторів і резистивних дільників напруги лічильника по фазах "А", "В" та "С".

У зв'язку з чим комісією було вирішено нарахування провести з дати технічного обстеження 02.04.2015р. до дня усунення порушення 22.09.2016р.; по дозволеній потужності відповідно до умов договору. Сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків; Кв=0,5. Сума нарахування складає 2122140,94грн.

Також зазначено, що споживачу надано витяг з протоколу засідання комісії та рахунок до сплати у 30 - ти денний термін.

Представник позивача був присутній на засіданні з розгляду акта № 130717 від 22.09.2016р. про порушення ОСОБА_4 користування електричною енергією, оформленого протоколом засідання комісії № 143 від 13.12.2016р.

На підставі цього рішення та акта про порушення № 130717 від 22.09.2016р. відповідач здійснив розрахунок обсягу спожитої та неврахованої електроенергії на підставі п.2.1.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією № 562, згідно з яким вартість недоврахованої електричної енергії складає 2122140,94грн.

Не погодившись із застосуванням до нього оперативно-господарських санкцій, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду, посилаючись на те, що ним не було допущено порушення ОСОБА_4 користування електричною енергією, про які зазначав відповідач. За твердженням позивача, відповідачем не доведено факту втручання позивачем в роботу приладу обліку електричної енергії і будь - які пошкодження приладу обліку відсутні, у звязку з чим правові підстави для нарахування йому санкцій відсутні.

Проаналізувавши наявні у справі докази та надавши їм правову оцінку, суд дійшов висновку про відмову в задоволені позовних вимог, виходячи з наступного.

Предметом даного судового розгляду є вимоги споживача про скасування застосованої постачальником оперативно-господарської санкції у вигляді нарахування вартості недоврахованої електричної енергії.

Відповідно до ч.1 ст.275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір про постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору про постачання електричної енергії встановлюються Законами України "Про засади функціонування ринку електричної енергії України" та "Про електроенергетику".

Статтею 235 ГК України передбачено, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною першою статті 236 ГК України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, в числі яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов'язань стороною, яка порушила зобов'язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

За приписами ч.2 ст.236 ГК України перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій цієї статті, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Водночас право споживача на оскарження в судовому порядку рішення комісії постачальника електроенергії передбачено пунктом 6.42 ОСОБА_4 користування електричною енергією.

Отже, зі змісту вказаних положень чинного законодавства вбачається, що рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією, а не актом ненормативного характеру в розумінні ч.2 ст.20 Господарського кодексу України.

Згідно ч.2 ст.237 Господарського кодексу України порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Такої ж правової позиції дотримується Вищий господарський суд України у постанові від 30.05.2011р. у справі № 5002-26/6135-2010 та Верховний Суд України у постанові від 16.05.2011р. у справі № 2-28/2397-2010.

За приписами ст.26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Відповідно до ч.1 ст.27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), врегульовані Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996р. (із змінами та доповненнями). Дія цих ОСОБА_4 поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Порядок здійснення розрахунків за електричну енергію визначений в розділі 6 ОСОБА_4 користування електричною енергією та відображено в розділі 7 договору № 70 від 05.11.2007р. і додатку № 2 до нього.

Згідно з п.6.40 ОСОБА_4 користування електричною енергією у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006р. № 562 (надалі по тексту рішення Методика).

Відповідно до пункту 6.41 ОСОБА_4 у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих ОСОБА_4 або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих ОСОБА_4 та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Отже, нормативне положення пункту 6.41 ОСОБА_4 передбачає способи захисту прав як споживача, так і постачальника електричної енергії. Так, якщо позивач не погоджується зі змістом акта, він робить зауваження про це в самому акті.

Як зазначалося вище, акт про порушення № 130717 від 22.09.2016р. підписаний заступником керівника ЗАТ НВО "Синта", який є уповноваженою особою щодо вирішення питань по забезпеченню енергопостачання ЗАТ НВО "Синта", без зауважень, хоча в акті зазначено, які порушення ПКЕЕ допущені позивачем.

Отже, перевірку приладів обліку позивача здійснено відповідно до умов договору № 70 у редакції від 05.11.2007р., а складений відповідачем акт відповідає вимогам ПКЕЕ.

Суд критично оцінює твердження позивача, про те, що з акту про порушення № 130717 від 22.09.2016р. не вбачається, який саме прилад обліку перевірено та потім направлено на експертизу, оскільки у позивача наявні два прилади обліку.

Так, на першій сторінці акту про порушення № 130717 від 22.09.2016р. при зазначені виду, обставин і суті порушення, вказано, що відключено провід живлення схеми лічильника по фазі "С" № 398024 тип EMS 132.21.4. Також на другій сторінці означеного акту про порушення у графі "Відомості про прилади обліку електричної енергії споживача на дату складання акта" зазначено лише один прилад обліку - № 398024 тип EMS 132.21.4. У пункті 9 акту про порушення, теж зазначений прилад обліку № 398024 тип EMS 132.21.4., який був знятий, укладений у пакет, пакет опломбований пломбою та вилучений представниками енергопостачальника.

Таким чином, з акту про порушення № 130717 від 22.09.2016р. вбачається, що порушення зафіксовано саме стосовно приладу обліку № 398024 тип EMS 132.21.4.

Також, суд не приймає до уваги твердження позивача про те, що при складанні акту про порушення № 130717 від 22.09.2016р. позивачу було роз'яснено, що актом фіксуються фактичні обставини, а саме наявність відімкненого проводу живлення, і не зазначається про наявність вини посадових осіб підприємства в цьому, з огляду на що, за твердженнями позивача, акт було підписано представником позивача.

Означене твердження спростовується матеріалами справи. Так, в акті про порушення № 130717 від 22.09.2016р. в графі порушення, детально зазначено вид, обставини і суть порушення, окрім цього в акті також зазначено дату розгляду комісією відповідача акту про порушення позивачем ПКЕЕ, більш того, в кінці акту зазначено, що споживачу надано роз'яснення відносно внесення доповнень та зауважень в складений акт про порушення ПКЕЕ, але, не зважаючи на означене, акт підписаний представником позивача без зауважень.

Тобто, зі змісту акту про порушення № 130717 від 22.09.2016р. вбачається, які саме порушення ПКЕЕ допущені позивачем, також зазначено, що електроенергія споживається, приладом обліку електроенергія не враховується та не сплачується в повному обсязі.

Відповідно до п.6.42 ПКЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначається обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. На період розгляду судом спірних питань щодо порушення споживачем цих ОСОБА_4 обмеження та відключення електропостачання такого споживача, пов'язане з оскаржуваним фактом порушення, не здійснюється .

Як зазначалося вище, п.6.40 ПКЕЕ передбачено, що Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ:

1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку);

2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів;

3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо;

4) пошкодження або відсутності пломб на приладах обліку, що враховують обсяг електричної енергії, переданої мережами споживача (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному ПКЕЕ), пошкодження зазначених приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку;

5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника;

6) підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку;

7) підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку;

8) підключення на окремих площадках вимірювання електроустановок або струмоприймачів, не передбачених проектом, розрахунки за електричну енергію спожиту якими мають здійснюватися за іншою тарифною групою, ніж установлено для цієї площадки вимірювання.

Враховуючи, що перелік порушень в підпункті 3) пункту 2.1 Методики є невичерпним, то поняття пошкодження приладів обліку, розуміється як пошкодження будь-якого елементу, який є складовою частиною приладу обліку.

В п.п.2.1, 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ОСОБА_4 користування електричною енергією передбачено, що у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується. У разі виявлення у споживача порушень ОСОБА_4 користування електричною енергією, зазначених у підпунктах 1 - 4, 6 пункту 2.1 Методики, та за умови наявності договору про постачання електричної енергії для потреб струмоприймачів (електроустановок), щодо яких виявлено порушення, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення.

В п.п.3.1, 3.2, 3.3 ПКЕЕ зазначено, що електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Розрахункові засоби обліку електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог ПУЕ, цих ОСОБА_4 та проектних рішень.

Відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку (електропередавальна організація або інша організація) на підставі відповідного договору.

Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування (п.п.26 п.10.2 ОСОБА_4 користування електричною енергією).

Відповідно до п.п.1 п.10.3 ПКЕЕ споживач зобов'язаний оперативно повідомляти органи Держенергонагляду, Держнаглядохоронпраці України, постачальника електричної енергії та електропередавальну організацію відповідно до їх повноважень про порушення схеми розрахункового обліку електричної енергії, несправності в роботі автоматизованих систем обліку і розрахункових засобів обліку, що належать споживачу за ознакою права власності, користування, повного господарського відання або встановлені на території споживача.

В матеріалах справи відсутні докази того, що позивач повідомляв про порушення схеми розрахункового обліку електричної енергії, несправності в роботі автоматизованих систем обліку і розрахункових засобів обліку, позивачем також цього не доведено.

У розрахунку по акту про порушення ПКЕЕ №130717 від 22.09.2016р. (а.с.16) у графі вид порушення вказано "2.1.3 пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо)", а далі зазначено, що розрахунок проведено згідно п.2.5 Методики. Тобто, виходячи з наведеного, відповідач, як енергопостачальна організація, встановив факт допущення позивачем порушення ОСОБА_4 користування електричною енергією, яке зазначене у п.2.1.3 Методики.

Посилання позивача, як на підставу задоволення позову, твердження про відсутність у акті про порушення ПКЕЕ № 30717 від 22.09.2016р. вказівок на механічні пошкодження приладу обліку та його цілісність та наявність у висновку експертного дослідження № 5 від 03.11.2016р. висновку про відсутність механічних пошкоджень лічильника та наявність висновку про неможливість зчитати хронологію подій в памяті лічильника, про відключення і навантаження лічильника 22.09.2016р., які передбачені Правилами користування електричною енергією, а зазначення лише, що існує підозра на втручання в схему електролічильника з метою зниження показників розрахункового обліку, є помилковим.

Так, відповідно до п.2.1.3 Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення порушень ПКЕЕ, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Як вже зазначалося, вилучений прилад обліку позивача EMS 132.21.4 № 98024 було направлено на експертизу до Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України для проведення експертного дослідження.

Експертне дослідження проведено судовим експертом ОСОБА_5, який має кваліфікацію судового експерта з правом проведення електротехнічної експертизи за експертною спеціальністю 10.18 "Дослідження технічної експлуатації електроустаткування" (свідоцтво № 0744, видане ЕКК МВС України 07.06.2011р., свідоцтво про підтвердження кваліфікації судового експерта № 17, видане ЕКК МВС України 23.03.2016р.).

Суд приймає означений висновок експертного дослідження як доказ по справі.

Серед іншого, у висновку експертного дослідження № 5 від 03.11.2016р. зазначено, що на платі досліджуваного лічильника виявлено механічні пошкодження (розрив) ланцюгів у схемі прецизійних трансформаторів і резистивних дільників напруги лічильника по фазі "А", "В", "С" та зазначено, що означені зміни можуть призвести до зменшення виміряної лічильником енергії по відношенню до реально спожитої електричної енергії, або повне припинення обліку на час умов, які впливають на роботу лічильника.

А зменшення значення виміряної лічильником енергії підтверджується актом про порушення № 30717 від 22.09.2016р., в якому вказано, що навантаження при вході в лічильник склало 94кВт, при цьому лічильником враховано лише 45 кВт.

Таким чином, експертним висновком встановлено факт наявності на платі лічильника, що належить позивачу, пошкоджень, які знижують покази даного приладу обліку.

Окрім того, в цьому ж висновку експертного дослідження вказано, що вище зазначене пошкодження відбулося в результаті цілеспрямованих дій, направлених на зміну електричної схеми лічильника шляхом підключення в місці розриву ланцюгів схеми на платі лічильника герконів по фазах "А", "В", та "С" з метою безоблікового споживання електричної енергії. Вказане у висновку експертного дослідження формулювання порушення є підставою для висновку про втручання позивача в роботу приладу обліку. У висновку експертного дослідження зазначено, яким чином відбувалось втручання в роботу лічильника, як це вплинуло на роботу лічильника, та те, що це призводить до заниження показників обліку електроенергії.

Посилання позивача на те, що вказаним експертним висновком не було встановлено факту зовнішнього механічного пошкодження лічильника та порушення пломб, а отже відсутні підстави для притягнення ЗАТ НВО "Синта" до відповідальності за порушення у сфері електроенергетики, не спростовує факту механічного пошкодження (розриву) ланцюгів у лічильнику, що призводить до позаоблікового споживання електричної енергії.

Як зазначалося вище, в пункті 2.1 Методики перелічені порушення ПКЕЕ та при виявлені яких на підставі акта про порушення ПКЕЕ застосовуються положення означеної Методики. Так, в підпункті 3) пункту 2.1 Методики зазначено, що до порушень ПКЕЕ відноситься: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інші дії споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо.

Тобто, підпункт 3) п.2.1 Методики не вирізняє зовнішні чи внутрішні пошкодження, а взагалі зазначає про наявність пошкоджень приладів обліку, або дій з боку споживача, які призводять до зміни показів приладу обліку та тим самим є порушенням з боку позивача ПКЕЕ.

Перелік дій та пошкоджень зазначений в п.п. 3) п.2.1 Методики, які призводять до змін приладу обліку, не є вичерпним.

Саме на споживача законодавством (п.п.26) п.10.2 ПКЕЕ) покладено обов'язок забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

При цьому законодавцем не зроблено розмежування на зовнішню чи внутрішню цілісність засобу обліку, тобто зазначено про обов'язок збереження цілісності засобу обліку в цілому.

Суд не приймає до уваги твердження позивача про те, що у висновку експертного дослідження № 5 від 03.11.2016р. зазначено про відсутність пошкоджень приладу обліку, оскільки в висновку тільки в першому пункті зазначено про відсутність механічних пошкоджень, перелічено яких (корпусу, гвинтів кріплення, сколів, тріщин клейких речовин) саме на зовнішніх поверхнях лічильника, а далі в п.2 висновку експертного дослідження зазначається, які були внесені конструктивні зміни в електронну схему лічильника. Тобто, п.1 експертного висновку вказує лише про відсутність зовнішніх пошкоджень, але жодним чином не зазначає про відсутність пошкоджень у цілому у досліджуваному лічильнику.

Окрім того, відповідно до п.4.2.4 договору про постачання електричної енергії №70 в редакції від 05.11.2007р., сторони погодили, що споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог п.п.4.2.1-4.2.3 договору, якщо доведе, що порушення, у даному випадку пошкодження приладу обліку, виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин).

Позивач стверджував у судових засіданнях, що виявлені порушення приладу обліку могли бути допущені ще при виготовлені приладу обліку, при цьому позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження означених тверджень, та того, що пошкодження приладу обліку виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин), що порушує умови ст.33 ГПК України, згідно якої, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог і заперечень та подати відповідні докази.

Як зазначалось в описовій частині рішення, у судовому засіданні 13.03.2017р. за вх. 2/1114/17 представником позивача заявлено клопотання про призначення по справі судової комплексної електротехнічної та трасологічної експертизи. Означене клопотання обґрунтовано тим, що, на думку позивача, в матеріалах справи відсутні докази того, що лічильник електроенергії є пошкодженим, а отже це виключає можливість застосування до позивача оперативно-господарської санкції на підставі підпункту 3) пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією № 562.

Суд відмовляє в задоволені клопотання відповідача про призначення експертизи по справі з наступних підстав.

Так, господарський суд призначає судову експертизу для роз'яснення питань, що виникають при вирішенні господарського спору і потребують спеціальних знань (ч.1 ст.41 ГПК України).

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування та інші докази, які знаходяться у матеріалах справи чи неможливо застосувати інші засоби доказування.

Враховуючи, що в матеріалах справи наявний експертний висновок дослідження приладу обліку EMS 132.21.4 заводський номер 398024, який зроблений атестованим експертом, потреби в повторній експертизі немає.

Відповідно до ст.41 ГПК України призначення судової експертизи є правом, а не обов'язком суду. До того ж, висновок експерта згідно зі статтею 42 ГПК України не є для господарського суду обов'язковим та оцінюється за правилами, встановленими в статті 43 ГПК України.

Враховуючи, що висновок експертного дослідження № 55 від 03.11.2016р., який міститься в матеріалах справи, прийнятий судом як доказ, то підстави призначення повторної експертизи приладу обліку № 98024 типу EMS132.21.4 відсутні.

Окрім того, суд зазначає, що розрахунок розміру оперативно - господарської санкції по акту про порушення ПКЕЕ № 30717 від 22.09.2016р. судом перевірено, визнано арифметично вірним та таким, що відповідає формулі, встановленій у п.2.5 Методики.

Так, відповідно до п.2.5 Методики встановлено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 п.2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) визначається за формулою Wдоб = P х tдоб х Kв,

де: P - потужність (кВт), визначена як:

а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ОСОБА_4 струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в договорі);

б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ОСОБА_4 струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення ОСОБА_4, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в договорі);

в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

tдоб -- тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що становить:

при однозмінній роботі споживача - t = 8;

при двозмінній роботі споживача - t = 16;

при тризмінній роботі споживача - t = 24;

при інших режимах роботи визначається на підставі договору;

Kв (Kв.i) - коефіцієнт використання струмоприймачів (додаток 1).

За умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Kв = 0,5. У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Kв = 0,75.

Потужність (Р) взято на рівні 300 кВт згідно дозволеної потужності для даної точки обліку зазначеної в договорі, укладеному між сторонами, оскільки відповідно до п.5 акту про порушення № 130717 від 22.09.2016р. споживачем не надано інформацію щодо паспортних даних струмоприймачів, не підключено всі наявні струмоприймачі на повну потужність для вимірювання струму навантаження електроустановки (п.п.в) п.2.5 Методики), означені дії позивача відображені в акті про порушення № 130717 від 22.09.2016р.

Час використання (t доб) взято на рівні 14год., згідно із додатком №5 до договору про постачання електричної енергії №70 від 05.11.2007р.

Коефіцієнт використання взято 0,5 у зв'язку з відсутністю факту недопуску позивачем представників постачальника електричної енергії на свою територію.

Кількість днів у періоді, за який здійснено перерахунок, визначено за формулою: Д пер = Д пор + Д усун,

де: Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Д пор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

Д усун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Д усун має бути зазначено в акті про порушення. У разі коли під час оформлення акта про порушення неможливо точно визначити термін, протягом якого будуть усунені порушення, Д усун визначається у двосторонньому акті, складеному сторонами після усунення порушення. При цьому нарахування, передбачені цією Методикою, здійснюються після складення зазначеного двостороннього акта.

Остання технічна перевірка споживача була проведена 02.04.2015р., що підтверджується актом технічної перевірки приладів обліку № 160066 від 02.04.2015р. (а.с.86).

Враховуючи, що висновком експертного дослідження № 55 від 03.11.2016р. встановлено механічні пошкодження (розрив) ланцюгів у схемі прецизійних трансформаторів і резистивних дільників напруги лічильника по фазі "А", "В", "С", вказані дії споживача неможливо було виявити під час контрольного огляду лічильника, у зв'язку з чим кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок, взято з часу останньої технічної перевірки 02.04.2015р. до дня виявлення порушення 22.09.2016р.(п.2.5 Методики).

Враховуючи вище викладене, відповідач на підставі акту про порушення ПКЕЕ № 130717 від 22.09.2016р. правомірно застосував до позивача оперативно - господарську санкцію у розмірі 2122140,09грн. за порушення законодавства про електроенергетику, а тому підстави для задоволення позовних вимог та скасування оперативно - господарської санкції шляхом скасування рішення комісії, оформленого протоколом № 143 від 13.12.2016р. з розгляду акта про порушення № 130717 від 22.09.2016р. відсутні.

Окрім того, суд зазначає, що позивачем в прохальній частині позовної заяви було заявлено вимогу про визнання поважним пропуску строку на оскарження рішення комісії у зв'язку з несвоєчасним отриманням від відповідача висновку експерта, який став підставою для донарахування, та поновити цей строк.

При цьому в самій позовній заяві означена вимога обґрунтована посиланням на розділ 6 ОСОБА_4 користування електричною енергією.

В судовому засіданні 09.02.2017р. представникам позивача судом було роз'яснено, що розділ 6 ОСОБА_4 користування електричною енергією, а саме п. 6.42 означених ОСОБА_4 встановлює не строк, протягом якого може бути оскаржене рішення комісії до суду, а строк, протягом якого, якщо споживач звернеться до суду (впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу) він має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Тобто, означеним положенням не встановлюється процесуальний строк, протягом якого споживач може звернутися до суду за захистом своїх порушених прав і охоронюваних законом інтересів з вимогою про оскарження рішення комісії, а лише встановлюється термін (строк), як умова, яка передбачає, що у разі дотримання строку встановленого п.6.42 ПКЕЕ для звернення до суду споживач матиме змогу не сплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку

Тому строк встановлений п.6.42 ПКЕЕ не є строком, протягом якого позивач може звернутися до суду, та жодним чином не впливає на право позивача звернутися до суду.

Враховуючи, що строк на звернення до суду з вимогою про оскарження рішення комісії позивачем не пропущений, то і означене клопотання позивача не підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ст.49 ГПК України судові витрати покладаються на позивача з огляду на відмову в задоволенні позову.

При цьому, позивачем при подані позовної заяви з вимогою про скасування оперативно - господарської санкції шляхом скасування рішення комісії. оформленого протоколом № 143 від 13.12.2016р. з розгляду акта про порушення № 130717 від 22.09.2016р., сплачено 31832,11грн. судового збору, що перевищує суму судового збору з вимогою немайнового характеру, оскільки Законом України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час подання ЗАТ НВО "Синта" позовної заяви складало 1600грн.

Враховуючи означене суд на підставі п.1 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" повертає ЗАТ НВО "Синта" надмірно сплачений судовий збір за подання позовної заяви у розмір 30232грн. 11коп.

Керуючись ст.ст.44, 49, 82-85 ГПК України, господарський суд

в и р і ш и в:

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

2. Повернути Закритому акціонерному товариству науково-виробничому об'єднанню "Синта" (м.Херсон, Острівське шосе, 36, ) з Державного бюджету України надмірно сплачений судовий збір в сумі 30232грн. 11коп., з числа сплачених 1832грн. 11коп. за квитанцією № ПН1333 від 20.01.2017р., 10000грн. за квитанцією № 17068639 від 20.01.2017р., 10000грн. за квитанцією № ПН389363 від 20.01.2017р., 10000грн. за квитанцією № ПН5470 від 20.01.2017р. Примірники квитанцій містяться у матеріалах справи.

Згідно з ч.5 ст. 85 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Рішення може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його підписання до Одеського апеляційного господарського суду через господарський суд Херсонської області.

Повне рішення складено 27.03.2017р.

Суддя Н.А. Павленко