КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" березня 2017 р. Справа№ 925/1341/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Алданової С.О.

суддів: Зубець Л.П.

Мартюк А.І.

при секретарі Шмиговській А.М.

за участю представників:

від позивача - Гаркуша В.В. (довіреність №01/44-955Д від 21.12.2016 р.)

від відповідача - не з'явився

розглянувши матеріали апеляційної скарги Державного підприємства «Енергоринок»

на рішення господарського суду Черкаської області від 03.01.2017 р.

у справі №925/1341/16 (суддя Довгань К.І.)

за позовом Державного підприємства «Енергоринок»

до Публічного акціонерного Товариства «Черкасиобленерго»

про стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Енергоринок» звернулось до господарського суду Черкаської області з позовною заявою до Публічного акціонерного Товариства «Черкасиобленерго» про стягнення штрафу у розмірі 174779,77 грн.

Рішенням господарського суду Черкаської області від 03.01.2017 р. у позові відмовлено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вказане рішення повністю та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Представник позивача в судовому засіданні повністю підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, просив скаргу задовольнити, рішення скасувати, позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, проте в матеріалах справи міститься клопотання останнього про розгляд справи без участі представника відповідача.

Враховуючи те, що в матеріалах справи містяться докази належного повідомлення всіх учасників судового процесу про час та місце проведення судового засідання по розгляду апеляційної скарги, а строки розгляду апеляційної скарги обмежені ст. 102 ГПК України, колегія суддів вважає можливим здійснити перевірку рішення суду першої інстанції у даній справі в апеляційному порядку без участі представника відповідача.

Колегія суддів зазначає, що ухвалами від 30.01.2017 р., 20.02.2017 р. явка сторін у судове засідання обов'язковою не визнавалась.

Зважаючи на те, що неявка представника відповідача не перешкоджає всебічному, повному та об'єктивному розгляду всіх обставин справи, апеляційний господарський суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами в порядку ст. 75 ГПК України.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 14.05.2004 р. порушено провадження у справі №01/1494 про банкрутство Відкритого акціонерного товариства «Черкасиобленерго», яке в подальшому на вимогу Закону України «Про акціонерні товариства» було перейменовано в Публічне акціонерне товариство «Черкасиобленерго». Цією ж ухвалою введено мораторій на задоволення вимог кредиторів відкритого акціонерного товариства «Черкасиобленерго».

15.06.2007 р. між ДП «Енергоринок» (далі - ДПЕ) та ВАТ «Черкасиобленерго» (далі - ЕК) було укладено договір №4071/02 (а.с. 14-27), а 30.04.2008 р. і 05.10.2011 р. додаткові угоди №4690/01 (а.с.29, 30) та №7665/02 (а.с. 28) до цього договору.

Відповідно до умов додаткової угоди №7665/02 від 05.10.2011 р. у зв'язку з реорганізацією ВАТ «Черкасиобленерго» правонаступником всіх зобов'язань (прав та обов'язків) ВАТ «Черкасиобленерго» за договором є Публічне акціонерне товариство «Черкасиобленерго».

Згідно п. 2 договору №4071/02 ДП «Енергоринок» зобов'язалось продавати, а ВАТ «Черкасиобленерго» - купувати електроенергію та здійснювати її оплату відповідно до умов цього договору.

Пунктом 4.1 договору №4071/02 передбачено, що ВАТ «Черкасиобленерго» надає ДП «Енергоринок» повідомлення про замовлене добове (по годинах) та місячне (по годинах) споживання електроенергії, повідомлення на замовлений місячний обсяг купівлі електроенергії з оптового ринку електричної енергії України, а також інформацію про замовлений обсяг купівлі електроенергії з оптового ринку електричної енергії України по всіх постачальниках електроенергії на території ліцензованої діяльності ВАТ «Черкасиобленерго».

Відповідно до п. 4.1.1 договору №4071/02, в повідомленні про місячні обсяги купованої електроенергії обов'язково зазначається замовлений обсяг електроенергії (кВт/год) на місяць в цілому та вартість замовленого обсягу купівлі електроенергії (грн.), а також розміри оплати по декадах або по етапах. Розмір оплати по декадах або етапах визначається відповідно до п. 6.3 або п.п. 6.14-6.18 цього договору. В разі визначення оплати за п.п. 6.14 - 6.18 цього договору у повідомленні у графі останнього етапу розмір оплати записується словами - «по факту».

Пунктом 4.15 договору №4071/02 встановлено, що в разі необхідності ВАТ «Черкасиобленерго» може скорегувати замовлений обсяг купівлі електроенергії. Для здійснення корегування замовленого обсягу ВАТ «Черкасиобленерго» до 15 числа розрахункового місяця повторно надає до ДП «Енергоринок» факсимільним зв'язком скореговане повідомлення про місячні обсяги купованої електроенергії за підписом керівника та головного бухгалтера ВАТ «Черкасиобленерго» і скріплене печаткою останнього за такою ж формою, як повідомлення, що надається відповідно до пп. 4.1.1 цього договору.

У п. 4.13 договору №4071/02 визначено, що документом, який підтверджує факт переходу права власності на електричну енергію від ДП «Енергоринок» до ВАТ «Черкасиобленерго» є підписаний ними та скріплений печатками акт купівлі-продажу електроенергії.

Відповідно до умов вищевказаного договору, відповідач купував у позивача електричну енергію в період з січня по червень 2016 року, що підтверджується актами купівлі-продажу електричної енергії за вказаний період.

Відповідно до п. 6.2 договору №4071/02, перерахування коштів ВАТ «Черкасиобленерго» за придбану у ДП «Енергоринок» електроенергію здійснюються кожного банківського дня розрахункового місяця з урахуванням умов п. 6.3 договору і зараховується сторонами як плата за електричну енергію, куплену ВАТ «Черкасиобленерго» у ДП «Енергоринок» у цьому місяці з урахуванням умов п.п. 6.4 та 6.5 цього договору та окремих рішень Кабінету Міністрів України.

Згідно п. 6.3 договору №4071/02, 11-го, 21-го та останнього числа розрахункового місяця ДП «Енергоринок» перевіряє суму, що надійшла на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ДП «Енергоринок», як оплата ВАТ «Черкасиобленерго» електричної енергії, купленої за першу, другу та третю декаду місяця відповідно. Розмір оплати ВАТ «Черкасиобленерго» за першу декаду визначається шляхом множення 30% замовленого місячного споживання електроенергії і відповідно за другу декаду - 30% та за третю декаду - 40% на прогнозну оптову ринкову ціну, затверджену постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України з урахуванням суми місячного обсягу дотацій для компенсації втрат ВАТ «Черкасиобленерго» від здійснення постачання електричної енергії за регульованим тарифом згідно постанови Національної комісії регулювання електроенергетики України, що встановлює суму дотацій, а також з урахуванням встановлених Національною комісією регулювання електроенергетики України вирівнювальних націнок (знижок) для коригування платежу ВАТ «Черкасиобленерго» у зв'язку з застосуванням єдиних роздрібних тарифів на електроенергію для кожного із класів споживачів, крім населення, на території України. В залежності від структури споживання ЕК вказані відсотки можуть бути змінені за домовленістю сторін. У цьому випадку ЕК надає до ДПЕ письмове підтвердження своєї структури споживання.

В разі здійснення корегування замовленого місячного обсягу купівлі електроенергії, розмір оплати за третю декаду визначається відповідно до п.4.15.1 цього договору.

Підпунктом 4.15.1 п. 4.15 договору в редакції додаткової угоди від 30.04.2008 р. №4690/01 встановлено, що при здійсненні ЕК перерахування коштів відповідно до п.п. 6.2 та 6.3 цього договору розмір оплати в першій і другій декаді залишаються такими, що були вказані в повідомленні про замовлені місячні обсяги купованої електроенергії ЕК, наданому до ДПЕ відповідно до п.4.1.1 цього договору. Розмір оплати за третю декаду визначається як різниця між: скорегованою сумарною за місяць вартістю замовленого обсягу купівлі електроенергії та розмірами оплати в перших двох декадах (а.с. 29).

Розмір оплати відповідача за придбану у ДП «Енергоринок»

електроенергію в період з січня по червень 2016 року підтверджується звітами про надходження коштів від ПАТ «Черкасиобленерго» на рахунок ДП «Енергоринок» з розшифровкою платіжних доручень та довідками про стан виконання ПАТ «Черкасиобленерго» умов п. 6.3 договору щодо подекадної оплати купованої електроенергії.

Відповідач порушив умови договору щодо подекадної оплати купованої електроенергії в період з січня по червень 2016 року.

Згідно п. 6.3.1 договору, в разі, якщо сума оплати, здійсненої ЕК за відповідну декаду, менша за визначену відповідно до п. 6.3 суму оплати з врахуванням переплати за попередню(і) декаду(и) розрахункового місяця, ДПЕ надсилає ЕК факсимільним зв'язком попереджений про неповну декадну оплату електроенергії, купленої у ДПЕ. ЕК зобов'язується здійснити перерахування недостатньої суми з поточного рахунку ЕК на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ДПЕ впродовж: двох банківських днів після закінчення відповідної декади, вказавши при цьому в призначенні платежу декаду, за яку здійснюється доплата.

На виконання вищезазначених умов договору, позивачем направлено на адресу відповідача відповідні листи-попередження про необхідність термінового погашення заборгованості, що утворилася внаслідок неповних подекадних розрахунків за куповану електроенергію. Вказані листи були залишені відповідачем без відповіді та задоволення.

Відповідно до п. 6.3.2 договору, у випадку нездійснення ЕК доплати згідно п. 6.3.1 цього договору, ДПЕ через 3 банківські дні після закінчення відповідної декади має право виставити ЕК вимогу про сплату штрафу у розмірі 0,05% від недоплаченої суми. Штраф повинен бути сплачений в термін не більший від 3-х банківських днів з моменту отримання ЕК письмового повідомлення від ДПЕ.

Вказаний пункт договору застосовується тільки у випадку, якщо ЕК порушила терміни подекадної оплати більше 3-х разів за останні 365 днів, що передують даті останнього порушення ЕК умов п. 6.3.1.

Довідки про подекадні розрахунки за замовлену електроенергію ПАТ «Черкасиобленерго» за останні 365 днів, що передують 01.01.2016 р., 01.02.2016 р., 01.03.2016 р., 01.04.2016 р., 01.05.2016 р., 01.06.2016 р. підтверджують порушення відповідачем умов п. 6.3.1 договору більше 3-х разів.

Враховуючи вищенаведене за порушення умов п. 6.3 та п. 6.3.1 договору щодо подекадної оплати купованої електроенергії в період з січня 2016 року по червень 2016 року відповідачу нараховано штраф в сумі 174779,77 грн.

Частиною 1 ст. 193 ГК України встановлено, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст.ст. 525, 526 ЦК України, зобов'язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Як зазначалось вище, ухвалою господарського суду Черкаської області від 14.05.2004 р. порушено провадження по справі №01/1494 про банкрутство ВАТ «Черкасиобленерго».

Відповідно до положень ст. 1 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (в редакції, чинній на момент виникнення правовідносин) (далі - Закон), мораторій на задоволення вимог кредиторів - це зупинення виконання боржником грошових зобов'язань і зобов'язань щодо сплати податків і зборів (обов'язкових платежів), термін виконання яких настав до дня введення мораторію, а також припинення заходів, спрямованих на забезпечення виконання цих зобов'язань та зобов'язань щодо сплати податків і зборів (обов'язкових платежів), застосованих до прийняття рішення про введення мораторію. Протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів не нараховуються неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші санкції за невиконання чи неналежне виконання грошових зобов'язань та зобов'язань щодо сплати податків і зборів (обов'язкових платежів).

Разом з тим, Законом визначено, що конкурсні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, які виникли до порушення провадження у справі про банкрутство і виконання яких не забезпечено заставою майна боржника. Поточні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, які виникли після порушення провадження у справі про банкрутство.

Частиною 4 ст. 12 цього Закону встановлено, що мораторій на задоволення вимог кредиторів вводиться одночасно з порушенням справи про банкрутство.

Таким чином, з моменту введення мораторію боржник не може виконувати як грошові зобов'язання та зобов'язання щодо сплати податків та зборів (обов'язкових платежів), що виникли до введення мораторію, так і заходи, спрямовані на забезпечення їх виконання.

Крім того, ч. 4 ст. 12 Закону встановлено, що протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів забороняється стягнення на підставі виконавчих документів та інших документів, за якими здійснюється стягнення відповідно до законодавства; не нараховуються неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші санкції за невиконання чи неналежне виконання грошових зобов'язань і зобов'язань щодо сплати страхових внесків на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування та інші види загальнообов'язкового державного соціального страхування, податків і зборів (обов'язкових платежів).

Таким чином, вказана норма встановлює загальну заборону на нарахування штрафу і пені протягом часу дії мораторію на задоволення вимог кредиторів. Зміст цієї заборони не пов'язаний з визначенням поняття мораторію і не обмежений ним. Заборона чинна протягом дії мораторію. Тому неустойка за невиконання грошових зобов'язань не нараховується в силу прямої заборони законом, безвідносно до часу їх виникнення. Крім того, не може розглядатися питання про поширення чи непоширення мораторію на ненараховану неустойку, оскільки законом виключена можливість виникнення та існування відносин нарахування неустойки боржнику, щодо якого діє мораторій, введений при провадженні справи про його банкрутство.

Таким чином, виходячи зі змісту Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», боржник повинен виконувати зобов'язання, що виникли після введення мораторію, але пеня та штраф за їх невиконання або неналежне виконання не нараховуються, за винятком випадків, які можуть бути встановлені спеціальними нормами законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 12.03.2013 р. по справі №3-71гс12 та в постановах Вищого господарського суду України від 13.05.2015 р. по справі №908/63/15-г, від 07.12.2016 р. по справі №925/393/16.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги про стягнення з відповідача 174779,77 грн. штрафу є необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 33 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Позивачем, в порушення зазначеної норми, належним чином апеляційну скаргу не обґрунтовано, доказів та підстав для скасування рішення суду першої інстанції апеляційному суду не наведено.

З огляду на викладене, посилання скаржника на те, що рішення суду першої інстанції прийнято з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального права не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні. Крім того, доводи апеляційної скарги не спростовують висновку місцевого господарського суду та не підтверджуються наявними матеріалами справи.

Тому колегія суддів вважає, що рішення господарського суду Черкаської області від 03.01.2017 р. у даній справі є таким, що відповідає нормам матеріального та процесуального права, фактичним обставинам та матеріалам справи, у зв'язку з чим підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

Керуючись ст.ст. 99, 101, 102, п. 1 ч. 1 ст. 103, ст. 105 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Енергоринок» залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Черкаської області від 03.01.2017 р. у справі №925/1341/16 залишити без змін.

Справу №925/1341/16 повернути до господарського суду Черкаської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Вищого господарського суду України протягом двадцяти днів з дня набрання судовим рішенням апеляційного господарського суду законної сили.

Головуючий суддя С.О. Алданова

Судді Л.П. Зубець

А.І. Мартюк