ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" березня 2017 р. Справа № 922/864/16

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Терещенко О.І., суддя Сіверін В. І. , суддя Слободін М.М.

при секретарі Новіковій Ю.В.

за участю представників сторін:

позивача не зявився;

відповідача ОСОБА_1, за довіреністю від 08.02.2017 року; ОСОБА_2, за довіреністю від 26.08.2016 року, ордер серія КВ №242209 від 26.08.2016 року;

третьої особи - не зявився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства СБЕРБАНК, м. Київ (вх.661Х/1-18)

на ухвалу господарського суду Харківської області від 15.02.2017р.

у справі № 922/864/16

за позовом Публічного акціонерного товариства СБЕРБАНК, м. Київ

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Реєстраційна служба Харківського міського управління юстиції, м. Харків

до відповідача ОСОБА_3 акціонерного товариства ТЕРМОЛАЙФ, м. Харків

про визнання недійсним та скасування рішення

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою господарського суду Харківської області від 15.02.2017р. у справі №922/864/16 (суддя Хотенець П.В.) відмовлено у задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" про перегляд рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі №922/864/16 за нововиявленими обставинами; рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі № 922/864/16 залишено без змін.

Публічне акціонерне товариство СБЕРБАНК, м. Київ з рішенням суду першої інстанції не погодилося та звернулося до Харківського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 11.05.2016р. у справі №922/864/16 та прийняти нове рішення, яким задовольнити позов ПАТ СБЕРБАНК до ПрАТ ТЕРМОЛАЙФ про визнання недійсним та скасування рішення від 04.09.2015 року загальних зборів акціонерів ПрАТ ТЕРМОЛАЙФ про збільшення статутного капіталу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.02.2017р. суддею доповідачем по справі №922/864/16 визначено суддю Терещенко О.І. та сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Терещенко О.І., суддя Сіверін В.І., суддя Слободін М.М.

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 28.02.2017р. (колегія суддів у складі: головуючий суддя Терещенко О.І., суддя Сіверін В.І., суддя Слободін М.М.) прийнято апеляційну скаргу до провадження та призначено до розгляду на 09.03.2017р.

09.03.2017 року на адресу суду від Публічного акціонерного товариства СБЕРБАНК, м. Київ надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у звязку з зайнятістю представника в іншому судовому засіданні (вх.№2552)

09.03.2017 року на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду залишити без змін (вх.№2567)

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 09.03.2017 року розгляд справи відкладено на 10.03.2017 року, у звязку з задоволенням клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, неявкою в судове засідання представників позивача та третьої особи та зважаючи на стислі строки розгляду ухвали місцевого господарського суду.

У судовому засіданні 10.03.2017 року представники відповідача заперечували проти задоволення апеляційної скарги, просили оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Представники позивача та третьої особи у судове засідання 10.03.2017 року не зявились, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, про що свідчить штамп на зворотньому боці ухвали, якою було призначено розгляд апеляційної скарги та ухвали про відкладення розгляду справи, про відправлення її копій сторонам і є доказом належного повідомлення учасників спору про дату, час та місце судового засідання відповідно до пунктів 3.5.2., 3.5.11 Інструкції з діловодства в господарських судах України та відповідно до пункту 3.9.1. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції".

Крім того, вказані ухвали було у встановленому порядку внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Телефонограмою від 09.03.2017 року повідомлено позивача про час та місце судового засідання 10.03.2017 року.

Окрім того, з метою повідомлення третьої особи про час та місце розгляду справи, працівники суду 09.03.2017 року протягом робочого часу неодноразово намагалися звязатися з нею за номерами телефонів, які зазначені в якості засобів звязку з Реєстраційною службою Харківського міського управління юстиції. Проте, за вказаними номерами ніхто не відповідав, про що Харківським апеляційним господарським судом було складено акт від 09.03.2017 року.

На підставі викладеного, враховуючи, що будь-яких інших засобів звязку з вказаною особою суд не має, колегія суддів вважає, що судом було вжито всіх можливих заходів для належного повідомлення третьої особи про час та місце розгляду справи, а тому вважає можливим розглянути справу за наявними у ній матеріалами.

Таким чином, враховуючи належне повідомлення позивача та третьої особи про час та місце судового засідання, а також те, що їх явка у судове засідання не була визнана обовязковою та зважаючи на стислі строки розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, у відповідності до приписів статті 102 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в даному судовому засіданні.

Перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представників відповідача, правильність їх юридичної оцінки та застосування місцевим господарським судом норм законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Рішенням господарcького суду Харківської області від 11 травня 2016 року (суддя Лаврова Л.С.) у задоволені позовних вимог було відмовлено у повному обсязі.

Постановою Харківського апеляційного господарського суду від 15 червня 2016 року апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" було залишено без задоволення; рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі № 922/864/16 залишено без змін.

Постановою Вищого господарського суду України від 31 жовтня 2016 року касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" було залишено без задоволення, а рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року та постанову Харківського апеляційного господарського суду від 15 червня 2016 року у справі № 922/864/16 без змін.

Як вбачається з матеріалів справи, 04 січня 2017 року до господарського суду Харківської області від Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" надійшла заява за вхідним № 3 про перегляд рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі № 922/864/16 за нововиявленими обставинами, відповідно до якої заявник просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року по справі № 922/864/16, задовольнити позов Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" про визнання недійсним та скасувати рішення від 04 вересня 2015 року загальних зборів акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" про збільшення статутного капіталу.

В якості підстави для перегляду рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі № 922/864/16 за нововиявленими обставинами Публічним акціонерним товариством "СБЕРБАНК" зазначено нововиявлену обставину про те, що під час прийняття загальними зборами акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" рішення щодо збільшення статутного капіталу ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" 04 вересня 2015 року, один із його акціонерів - ОСОБА_4 був відсутній на території України і не міг приймати рішення щодо збільшення статутного капіталу ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" та підписувати необхідні документи.

Публічне акціонерне товариство "СБЕРБАНК", з посилання на п.п. 1 частини 2 статті 112 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого підставою для перегляду судових рішень господарського суду за нововиявленими обставинами зокрема є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи.

Приписами статті 112 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарський суд може переглянути прийняте ним судове рішення, яке набрало законної сили, за нововиявленими обставинами. Підставами для перегляду судових рішень господарського суду за нововиявленими обставинами є зокрема істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи та скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду.

Відповідно до приписів статті 113 Господарського процесуального кодексу України, судове рішення господарського суду може бути переглянуто за нововиявленими обставинами за заявою сторони, прокурора, третіх осіб, поданою протягом одного місяця з дня встановлення обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

У відповідності до п. 2 постанови Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року N 17 "Про деякі питання практики перегляду рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами, перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин. До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є, одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Місцевий господарський вірно встановив, що викладені у заяві Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" обставини не відповідають двом із трьох обовязкових умов для того, щоб обставини вважалися нововиявленими.

Отже, викладені у заяві Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" обставини, могли бути відомі останньому на час розгляду судами справи № 922/864/16 та не є істотними, а тому не можуть вважатися нововиявленими.

Згідно п. 2 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року N 17 "Про деякі питання практики перегляду рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами, нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи. Необхідно чітко розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту); так, не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу листи, накладні, розрахунки, акти тощо, які за своєю правовою природою є саме новими доказами.

Місцевий господарський суд дійшов вірного висновку про те, що викладена в заяві Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" обставина про відсутність акціонера ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" - ОСОБА_4 на території України і неможливість у звязку з цим приймати рішення щодо збільшення статутного капіталу ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" та підписувати необхідні документи ніяким чином не спростовує факти, які були покладені в основу судових рішень по справі № 922/864/16, а саме: оскаржуване рішення загальних зборів акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" жодним чином не порушує законних прав та інтересів позивача, як заставодержателя (рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі № 922/864/16); порушення умов договорів, укладених з юридичною особою, не може бути підставою для визнання недійсним актів такої юридичної особи, оскільки недійсність акту юридичної особи повязується виключно з його невідповідністю вимогам чинного законодавства або з невідповідністю визначеній законом компетенції органу, що видав цей акт (рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі № 922/864/16).

Отже, визнання недійсним акту органу управління господарського товариства у зв'язку з його невідповідністю умовам договору, укладеного цим товариством законом не передбачено (рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі № 922/864/16; постанова Харківського апеляційного господарського суду від 15 червня 2016 року у справі № 922/864/16); позивач не довів про яке знецінення пакету акцій йдеться у позовній заяві, якщо відповідно до Висновку оцінювача ТОВ Адаміл про вартість оцінюваного майна ринкова вартість однієї акції ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" станом на 12 листопада 2015 року складала 1380,96 грн. (рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі № 922/864/16); доводи Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" щодо необхідності отримання у нього попередньої письмової згоди на збільшення статутного капіталу ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" не відповідають чинному законодавству України (рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі № 922/864/16); в матеріалах справи відсутні докази того, що предмет застави у вигляді 500 штук іменних акцій ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" загальною номінальною вартістю 500000,00 грн. було відчужено, або передано в користування іншій особі (постанова Харківського апеляційного господарського суду від 15 червня 2016 року у справі № 922/864/16); внаслідок прийняття акціонерами оскаржуваного рішення про збільшення статутного капіталу від 04 вересня 2015 року будь-яких змін стосовно предмета застави за договорами від 13 вересня 2012 року не відбулось; 500 штук акцій ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" загальною номінальною вартістю 500000,00 грн., залишаються обтяженими відповідно до умов договорів застави цінних паперів від 13 вересня 2012 року.

В матеріалах справи відсутні докази вчинення акціонерами відповідача будь-яких дій, обмеження на вчинення яких передбачені статтею 17 Закону України "Про заставу" та частиною 2 статті 586 Цивільного кодексу України (постанова Харківського апеляційного господарського суду від 15 червня 2016 року у справі № 922/864/16); прийняття рішення про збільшення статутного капіталу товариства належить до виключної компетенції загальних зборів акціонерів товариства. Передбачене законом право акціонерів прийняти рішення про виділ не може бути обмежене, крім випадків, передбачених законом.

Разом з тим, Публічним акціонерним товариством "СБЕРБАНК" не наведено в позовній заяві жодної норми закону, яка б обмежувала такі права акціонерів (постанова Харківського апеляційного господарського суду від 15 червня 2016 року у справі № 922/864/16).

А отже, викладена в заяві Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" обставина про відсутність акціонера ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" - ОСОБА_4 на території України і неможливість у звязку з цим приймати рішення щодо збільшення статутного капіталу ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" та підписувати необхідні документи ніяким чином не спростовуює вищевказані факти, які були покладені в основу судових рішень у справі № 922/864/16.

Окрім того, факт відсутності чи присутності цього учасника взагалі не був предметом дослідження під час розгляду справи №922/864/16.

Вказана обставина не підлягала зясуванню, оскільки не була заявлена позивачем до складу фактичних підстав позову.

А отже, колегія суддів вважає, що спростування чи підтвердження вказаної обставини не може бути визнане нововиявленою обставиною в розумінні статті 113 Господарського процесуального кодексу України.

Також, пунктом 5 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року N 17 "Про деякі питання практики перегляду рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами передбачено, що не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи прокурором. У разі подання таких доказів у процесі перегляду судового рішення за правилами розділу XIII Господарського процесуального кодексу України господарський суд має винести ухвалу про залишення судового рішення без зміни.

Разом з тим, заінтересована сторона не позбавлена права оскаржити судове рішення в апеляційному порядку з дотриманням вимог Господарського процесуального кодексу України, зокрема, статті 101 цього Кодексу. Також не можуть визнаватися нововиявленими обставини, на які посилався учасник судового процесу в своїх поясненнях в суді будь-якої з інстанцій, або які могли бути встановлені судом в разі виконання вимог процесуального закону, зокрема, статті 38 Господарського процесуального кодексу України.

Публічне акціонерне товариство "СБЕРБАНК" на час розгляду справи № 922/864/16 не до акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" або до господарського суду із заявою про витребування документів, що підтверджують перебування акціонерів (їх представників) на території України на момент прийняття оскаржуваного рішення не зверталося.

У п. 9.1. Положення про загальні збори акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ", затвердженого позачерговими загальними зборами акціонерів (Протокол б/н від 21 жовтня 2013 року), визначений порядок прийняття загальними зборами, відповідно до якого: "Засідання загальних зборів акціонерів Товариства проводяться шляхом особистої участі акціонерів Товариства, а також можуть проводитись за участю акціонера/акціонерів в режимі теле/відеоконференції, за умови, що кожен акціонер Товариства, який бере участь в такій конференції, може бачити/чути всіх учасників та спілкуватися зі всіма іншими учасниками засідання загальних зборів акціонерів Товариства. Проведення засідання загальних зборів акціонерів за участю акціонера/акціонерів в режимі теле/відеоконференції здійснюється на прохання акціонера/акціонерів за рішенням Голови Наглядової ради Товариства. Про прийняття такого рішення Голова Наглядової ради попереджує акціонерів. Акціонеру, який приймає участь у загальних зборах акціонерів за допомогою засобів теле/відеоконференції, до початку відкриття загальних зборів акціонерів направляється бюлетень для голосування поштою або електронною поштою. Акціонер підписує бюлетені для голосування, після чого за допомогою засобів теле/відеоконференції показує іншим присутнім на загальних зборах акціонерів особам, одразу направляє фото/скан копію такого бюлетеня на електронну адресу Товариства та протягом наступного дня направляє оригінали бюлетенів на адресу Товариства. За результатами проведення засідання загальних зборів акціонерів за участю акціонера із застосуванням засобів теле-/відеоконференції складається протокол, який підписується присутніми на загальних зборах акціонерів особами та одразу його сканкопія направляється акціонеру на підписання. Оригінал підписаного протоколу не пізніше наступного дня направляється Головою Лічильної комісії акціонеру, який був присутнім на загальних зборах акціонерів в режимі теле/відеоконференції, на підписання. Протокол направляється за адресою, повідомленою акціонером. Такий акціонер має протягом 2-х днів після отримання протоколу підписати та направити його на адресу Товариства. У випадку проведення загальних зборів акціонерів за участю акціонера/акціонерів із використанням засобів теле-/відеоконференції виконуються вимоги щодо змісту повідомлення та підготовки документів та інформації, встановлені статутом Товариства.

Зазначене вище повністю спростовує викладені в заяві Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" посилання заявника про неможливість участі акціонера у загальних зборах учасників ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ", приймати рішення щодо збільшення статутного капіталу ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" чи підписувати необхідні документи.

Згідно частини 3 статті 167 Господарського кодексу України під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Відповідно до пункту 1.2. постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" від 25 лютого 2016 року № 4, за змістом положень пункту 4 частини 1 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, статті 167 Господарського кодексу України, статті 2 Закону України Про акціонерні товариства сторонами у корпоративному спорі є: юридична особа та її учасник (засновник, акціонер, член), у тому числі учасник, який вибув; учасники (засновники, акціонери, члени) юридичної особи.

У пункті 1.7. постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" від 25 лютого 2016 року № 4 зазначено про те, що до корпоративних спорів не належать та вирішуються загальними або господарськими судами залежно від суб'єктного складу сторін - спори про визнання недійсними рішень органів управління юридичної особи за позовом особи, яка не є учасником (акціонером, членом, засновником), у тому числі таким, що вибув, у разі оспорювання рішень органів управління юридичної особи, прийнятих після його вибуття.

За таких обставин, спір у справі №922/864/16 не є корпоративним спором, про що зазначав і позивач у позовній заяві та зазначали суди першої, апеляційної та касаційної інстанцій під час розгляду справи №922/864/16.

Відповідно до п. 2.12 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" від 25 лютого 2016 року № 4, підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

Згідно пункту 2.14. постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" від 25 лютого 2016 року № 4, рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання, встановленої статтею 61 Закону України "Про господарські товариства", статтею 35 Закону України "Про акціонерні товариства", статтею 15 Закону України "Про кооперацію".

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

Таким чином, порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів можуть бути підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи тільки у корпоративних спорах, а Публічне акціонерне товариство "СБЕРБАНК", не являючись акціонером ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" не може заявляти позови за таких підстав.

У пункті 2.13. постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" від 25 лютого 2016 року № 4 вказано, що під час розгляду відповідних справ господарські суди мають враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв'язку з порушенням прямих вказівок закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму (статті 59 та 60 Закону України "Про господарські товариства", статті 41 та 42 Закону України "Про акціонерні товариства", стаття 15 Закону України "Про кооперацію"); прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (частина 6 статті 42 Закону України "Про акціонерні товариства"); прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах (частина 5 статті 61 Закону України "Про господарські товариства"); відсутність протоколу загальних зборів Акціонерного товариства, підписаного головою і секретарем зборів (стаття 46 Закону України "Про акціонерні товариства").

Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв'язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Відповідно до пункту 17 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами корпоративних спорів» від 24 жовтня 2008 року №13 вирішуючи питання про те, чи є корпоративним спір, пов'язаний із визнанням недійсними рішень загальних зборів товариства, судам необхідно враховувати суб'єктний склад учасників спору та підстави, якими обґрунтовується відповідна вимога. Справи у спорах про визнання недійсними рішень органів управління господарського товариства за позовом особи, яка не є акціонером або учасником товариства, у тому числі таким, що вибув, не належить до спорів, що виникають з корпоративних відносин.

Пунктом 21 постанови Пленуму Верховного суду України "Про практику розгляду судами корпоративних спорів № від 24 жовтня 2008 року №13 встановлено, що рішення загальних зборів господарського товариства можуть бути визнаними недійсними в судовому порядку у випадку недотримання процедури їх скликання. Права учасника (акціонера) товариства можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

З матеріалів справи вбачається, що у поясненнях акціонера товариства ОСОБА_4 щодо його повідомлення про проведення загальних зборів акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" 04 вересня 2015 року, прийняття в них участі та підписання відповідного протоколу вказується: "Зазначені твердження Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" не відповідають дійсності. Мої права, як акціонера ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ", жодним чином не порушені, ані самим товариством, ані його посадовими особами. 19 серпня 2015 року мені особисто під розпис (нарочно) було вручено повідомлення про проведення 04 вересня 2015 року о 10-00 позачергових загальних зборів акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" та їх порядок денний, на яких прийняті рішення про збільшення статутного капіталу Товариства шляхом приватного розміщення додаткових акцій існуючої номінальної вартості за рахунок додаткових внесків та про приватне розміщення акцій (про що складено протокол б/н від 04 вересня 2015 року). Також зазначаю, що я особисто приймав участь 04 вересня 2015 року на зазначених загальних зборах акціонерів товариства в режимі відеоконференції та підписував відповідний протокол загальних зборів акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" (б/н від 04 вересня 2015 року)" (т.2,а.с.138)

Отже, місцевий господарський суд вірно встановив та матеріалами справи підтверджується той факт, що ОСОБА_3 акціонерним товариством "ТЕРМОЛАЙФ" не порушено порядку проведення загальних зборів акціонерів товариства, що відбулись 04 вересня 2015 року.

Недотримання вимог закону та установчих документів юридичної особи під час скликання і проведення загальних зборів не може визнаватися порушенням прав тих позивачів, які не є учасниками (акціонерами, членами) цієї особи.

Вказаної правової позиції дійшов Верховний Суд України у постанові від 01.02.2017 року №3-1299гс16.

Пунктом 8.6. постанови Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року N 17 "Про деякі питання практики перегляду рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами визначено, що прийняття та розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не означає обов'язкового скасування чи зміни рішення, що переглядається. Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

У відповідності до пункту 8.7. постанови Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року N 17 "Про деякі питання практики перегляду рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами законом не передбачено здійснення перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами у повному обсязі.

Отже, господарський суд переглядає судове рішення за нововиявленими обставинами лише в тих межах, в яких ці обставини впливають на суть рішення.

Втім, матеріали справи свідчать про те, що викладені в заяві Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" про перегляд рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі №922/864/16 за нововиявленими обставинами, обставина про відсутність акціонера ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" - ОСОБА_4 на території України і неможливість у звязку з цим приймати рішення щодо збільшення статутного капіталу ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" та підписувати необхідні документи: могла бути відомою Публічному акціонерному товариству "СБЕРБАНК" на час розгляду справи № 922/864/16 якби він звернувся до ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" або до господарського суду із заявою про витребування документів, що підтверджують перебування акціонерів (їх представників) на території України на момент прийняття оскаржуваного рішення; ніяким чином не спростовують факти, які були покладені в основу судових рішень по справі № 922/864/16; не є істотними обставинами в розумінні закону і не мають істотного значення для розгляду справи (тобто їх врахування судом не мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте) та не є нововиявленими відповідно до закону.

Окрім того, 20 грудня 2016 року, Публічне акціонерне товариство "СБЕРБАНК" звернулося до господарського суду Харківської області із заявою про перегляд рішення господарського суду Харківської області від 08 червня 2016 року по справі №922/863/16 за нововиявленими обставинами, в якій просило скасувати вказане рішення та прийняте нове, яким позов Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" задовольнити повністю.

В якості підстав для скасування рішення господарського суду Харківської області від 08 червня 2016 року по справі №922/863/16 Публічне акціонерне товариство "СБЕРБАНК" зазначило, зокрема відсутність акціонера ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" - ОСОБА_4 під час загальних зборів акціонерів на території України.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 26 січня 2017 року в задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" про перегляд рішення господарського суду Харківської області від 08 червня 2016 року у справі №922/863/16 за нововиявленими обставинами відмовлено повністю, рішення господарського суду Харківської області від 08 червня 2016 року по справі №922/863/16 за позовом Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" до Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" про визнання недійсними рішень залишено без змін.

Господарським судом Харківської області було встановлено факт участі ОСОБА_4 при проведенні загальних зборів, що знайшло своє відображення в ухвалі господарського суду Харківської області від 26 січня 2017 року у справі №922/863/16: "Суд зауважує, що пунктом 9.1. Положення про загальні збори акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ", затвердженого позачерговими зборами акціонерів (протокол б/н від 21 жовтня 2013 року), визначений порядок прийняття рішення загальними зборами, відповідно до якого засідання загальних зборів акціонерів Товариства проводяться шляхом особистої участі акціонерів Товариства, а також можуть проводитись за участю акціонера/акціонерів в режимі теле/відеоконференції, за умови, що кожен акціонер Товариства, який бере участь в такій конференції, може бачити/чути всіх учасників та спілкуватися зі всіма іншими учасниками засідання загальних зборів акціонерів Товариства.

...спірні збори, як вбачається з пояснень відповідача були проведені із застосуванням засобів теле-/відеоконференци, котрі забезпечили участь у них ОСОБА_4 Таким чином, вказане повністю спростовує твердження Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" щодо неможливості участі акціонера у загальних зборах учасників ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ""

Приписами статті 35 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Отже, обставина про можливість прийняття участі акціонером ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" із застосуванням засобів теле-/відеоконференції, вже встановлена та не має доказуватись при розгляді даної справи.

Таким чином, місцевий господарський суд дійшов вірного та обґрунтованого висновку про те, що у задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" про перегляд рішення суду від 11 травня 2016 року за нововиявленими обставинами слід відмовити, рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі № 922/864/16 слід залишити без змін.

Отже, висновок місцевого господарського суду про відмову у задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" про перегляд рішення господарського суду Харківської області від 11 травня 2016 року у справі №922/864/16 за нововиявленими обставинами відповідає принципам справедливого судового розгляду у контексті частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Апелянт в обґрунтування своєї правової позиції, також, зазначає про те, що місцевий господарський суд безпідставно відмовив ПАТ «СБЕРБАНК» в задоволенні клопотання про витребування додаткових доказів.

Так, як вбачається з матеріалів справи, ПАТ «СБЕРБАНК» було заявлено клопотання про витребування у ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ": доказів направлення повідомлення акціонерам про дату і місце проведення зборів, призначених на 21 жовтня 2013 року, порядок денний зборів, Протокол загальних зборів акціонерів від 21 жовтня 2013 року, докази розміщення оголошення в Бюлетені про проведення загальних зборів акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" 21 жовтня 2013 року; докази проведення загальних зборів акціонерів від 04 вересня 2015 року в режимі теле/відеоконференції, зокрема, відеозаписи зборів, докази направлення протоколів засобами електронної пошти (в день загальних зборів) та засобами поштового зв*язку (оригінали протоколів на наступний день зборів), адже представники ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" стверджують, що акціонер товариства - ОСОБА_4 приймав участь в режимі відеоконференції з м. Прага; викликати у судове засідання директора ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" - ОСОБА_5 для надання пояснень з приводу, протиріччя відносно існування Положення про проведення загальних зборів акціонерів затвердженого Протоколом загальних зборів б/н від 21 жовтня 2013 року та вказаної інформації в листах, адресованих Публічному акціонерному товариству "СБЕРБАНК" в 2015 році щодо відсутності будь-яких внутрішних документів, які регламентують роботу загальних зборів акціонерів.

Місцевий господарський суд відмовляючи в задоволенні вказаного клопотання виходив з того, що викладена позивачем в клопотанні обставина про відсутність акціонера ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" - ОСОБА_4 на території України і неможливість у зв'язку з цим приймати рішення щодо збільшення статутного капіталу та підписувати необхідні документи ніяким чином не спростовує факти, які були покладені в основу судових рішень по справі № 922/863/16.

Так, у відповідності до п. 9.1. Положення про загальні збори акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ", затвердженого позачерговими зборами акціонерів (протокол б/н від 21 жовтня 2013 року), визначений порядок прийняття рішення загальними зборами, відповідно до якого засідання загальних зборів акціонерів Товариства проводяться шляхом особистої участі акціонерів Товариства, а також можуть проводитись за участю акціонера/акціонерів в режимі теле/відеоконференцїї, за умови, що кожен акціонер Товариства, який бере участь в такій конференції, може бачити/чути всіх учасників та спілкуватися зі всіма іншими учасниками засідання загальних зборів акціонерів Товариства. Проведення засідання загальних зборів акціонерів за участю акціонера/акціонерів в режимі теле/відеоконференції здійснюється на прохання акціонера/акціонерів за рішенням Голови Наглядової ради Товариства. Про прийняття такого рішення Голова Наглядової ради попереджує акціонерів. Акціонеру, який приймає участь у загальних зборах акціонерів за допомогою засобів теле/відеоконференції, до початку відкриття загальних зборів акціонерів направляється бюлетень для голосування поштою або електронною поштою. Акціонер підписує бюлетені для голосування, після чого за допомогою засобів теле/відеоконференції показує його іншим присутнім на загальних зборах акціонерів особам, одразу направляє фото/скан копію такого бюлетеня на електронну адресу Товариства та протягом наступного дня направляє оригінали бюлетенів на адресу Товариства.

За результатами проведення засідання загальних зборів акціонерів за участю акціонера із застосуванням засобів теле-/відеоконференції складається протокол, який підписується присутніми на загальних зборах акціонерів особами та одразу його сканкопія направляється акціонеру на підписання. Оригінал підписаного протоколу не пізніше наступного дня направляється Головою Лічильної комісії акціонеру, який був присутнім на загальних зборах акціонерів в режимі теле/відео конференції, на підписання. Протокол направляється за адресою, повідомленою акціонером. Такий акціонер має протягом 2-х днів після отримання протоколу підписати та направити його на адресу Товариства.

У випадку проведення загальних зборів акціонерів за участю акціонера/акціонерів із використанням засобів теле-/відеоконференції виконуються вимоги щодо змісту повідомлення та підготовки документів та інформації, встановлені статутом Товариства.

Так, спірні збори були проведені із застосуванням засобів теле-/відеоконференції, які забезпечили участь у них ОСОБА_4

Отже, вказане повністю спростовує твердження Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" щодо неможливості участі акціонера у загальних зборах учасників ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ".

Також, як вже було зазначено вище, обставина про відсутність акціонера ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" - ОСОБА_4 на території України і неможливість у зв'язку з цим приймати рішення, була викладена Публічним акціонерним товариством "СБЕРБАНК" у справі №922/863/16 за позовом Публічного акціонерного товариства "СБЕРБАНК" до ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" про визнання недійсним рішення від 30 листопада 2015 року загальних зборів акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" про виділ з ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" юридичних осіб та рішення від 15 лютого 2016 року загальних зборів акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" про затвердження розподільчого балансу.

Таким чином, місцевий господарський суд правомірно відмовив у задоволенні клопотання позивача про витребування вказаних доказів.

Крім того, не беруться до уваги й посилання апелянта на те, що Статутом ПрАТ «ТЕРМОЛАЙФ» чітко визначено місце проведення зборів акціонерів на території України місто Харків, оскільки у п. 9.1. Положення про загальні збори акціонерів ОСОБА_3 акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ", затвердженого позачерговими зборами акціонерів (протокол б/н від 21 жовтня 2013 року) вказано про те, що проведення зборів акціонерів можуть проводитись за участю акціонера/акціонерів в режимі теле/відеоконференцїї.

Таким чином, апелянтом не надано належних та допустимих доказів в розумінні статті 34 Господарського процесуального кодексу України на підтвердження своєї правової позиції, а також не наведено переконливих аргументів у відповідності з нормами чинного законодавства щодо спростування висновків господарського суду першої інстанції.

Відповідно до статті 32 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у встановленому законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Стаття 33 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Приписами статті 34 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Гарантуючи право на справедливий судовий розгляд, стаття 6 Конвенції в той же час не встановлює жодних правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010р.)

Апелянту була надана можливість спростувати достовірність доказів і заперечити проти їх використання.

Питання справедливості розгляду не обовязково постає у разі відсутності будь-яких інших матеріалів на підтвердження отриманих доказів, слід мати на увазі, що у разі, якщо доказ має дуже вагомий характер і якщо відсутній ризик його недостовірності, необхідність у підтверджувальних доказах відповідно зменшується (рішення Європейського суду з прав людини у справі Яременко проти України, no. 32092/02 від 12.06.2008р.)

Таким чином, доводи викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження при апеляційному перегляді судового рішення, у звязку з чим апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства СБЕРБАНК, м. Київ слід залишити без задоволення, а ухвалу господарського суду Харківської області - без змін.

Отже, на думку колегії суддів, під час розгляду справи її фактичні обставини були встановлені судом першої інстанції на підставі всебічного, повного і об'єктивного дослідження поданих доказів; висновки суду відповідають цим обставинам, юридична оцінка надана їм з вірним застосуванням норм матеріального та процесуального права, що свідчить про відсутність підстав для скасування або зміни оскаржуваної ухвали.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. ст. 99, 101, ч.1 ст.103, ст.105, 106 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства СБЕРБАНК, м. Київ залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду Харківської області від 15.02.2017р. у справі №922/864/16 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого господарського суду України.

Повний текст постанови складено 10.03.2017 року.

Головуючий суддя Терещенко О.І.

Суддя Сіверін В. І.

Суддя Слободін М.М.