КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" березня 2017 р. Справа№ 910/14297/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тарасенко К.В.

суддів: Тищенко О.В.

Іоннікової І.А.

за участю представників:

від позивача: Волощук П.Ю. - представник;

Скоб'як Д.П. - представник

від відповідача: Танасійчук Т.Б. - представник

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Компента» на рішення Господарського суду міста Києва від 29.09.2016 у справі № 910/14297/16 (суддя - Демидов В.О.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «РГК КОНТАКТ-ЦЕНТР»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Компента»

про розірвання договору та стягнення 635 040,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 29.09.2016 у справі № 910/14297/16 позовні вимоги ТОВ «РГК КОНТАКТ-ЦЕНТР» задоволено в повному обсязі.

Розірвано договір від 28.05.2015 №К-12/15, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «РГК КОНТАКТ-ЦЕНТР» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Компента».

Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Компента» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «РГК КОНТАКТ-ЦЕНТР» передоплату у розмірі 635 040,00 грн. та судовий збір в сумі 10 903,60 грн.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, ТОВ «Компента» звернулось до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 29.09.2016 у справі № 910/14297/16 скасувати та прийняти нове рішення, яким в задоволені позовних вимог ТОВ «РГК КОНТАКТ-ЦЕНТР» відмовити в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржуване рішення прийняте при неповному з'ясуванні обставин, що мають значення для справи, висновки суду викладені в оскаржуваному рішенні не відповідають обставинам справи, судом порушено норми матеріального та процесуального права, а позивачем не доведено обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, що призвело до прийняття незаконного та необґрунтованого рішення.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 05.12.2016 апеляційну скаргу прийнято до провадження, розгляд справи призначено на 18.01.2017.

Представник позивача 16.01.2017 через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду надав відзив на апеляційну скаргу, в якому заперечував проти доводів апеляційної скарги відповідача, просив залишити її без задоволення, рішення суду першої інстанції - без змін.

18.01.2017 розгляд справи відкладено на 01.02.2017.

01.02.2017 продовжено строк вирішення спору, розгляд справи відкладено на 15.02.2017.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 15.02.2017 продовжено строк вирішення спору, зобов'язано позивача та відповідача надати письмові пояснення з посиланням на наявні в матеріалах справи докази на підтвердження або спростування факту надання послуг за спірним договором.

28.02.2017 від представника відповідача надійшли додаткові письмові пояснення по справі.

Представники сторін у судове засідання з'явились та надали пояснення по суті спору.

Дослідивши доводи апеляційної скарги, відзиву та письмових пояснень, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів встановила наступне.

28.05.2015 між Товариством з обмеженою відповідальністю «РГК КОНТАКТ-ЦЕНТР» (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Компента» (виконавець) укладено договір №К-12/15 (надалі - Договір), відповідно до умов п.1.1 якого виконавець зобов'язується виконати роботи по створенню програмно-апаратного комплексу контакт-центру (система обробки звернень) на платформах Asterisk та MicrosoftDynamicsCRM, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконані виконавцем роботи.

За умовами п. 1.3 Договору основні етапи, склад робіт виконавця і план-графік виконання робіт наведено в додатку №2 «Основні етапи і роботи» до даного договору.

Відповідно до п. п. 2.1, 2.3 Договору виконавець починає працювати в рамках даного договору безпосередньо після його підписання повноважними представниками сторін та внесення замовником передоплати відповідно до погодженого графіка платежів, наведеними в розділі 3 даного договору. Згідно з додатком №2 до даного договору роботи виконуються в три етапи.

Пунктом 2.4 Договору сторони передбачили, що в процесі роботи виконавець спільно з замовником розробляє технічне завдання, в якому деталізують вимоги до створюваного об'єкту, вимоги до документації, сценарії роботи створюваного об'єкта, етапи робіт. Технічне завдання затверджується на спільному засіданні робочої групи виконавця і замовника, з фіксацією рішення в протоколі засідання.

Роботи за цим Договором виконуються відповідно до плану-графіку робіт, наведеному в додатку №2 до цього договору. План графік виконання робіт може уточнюватися в процесі виконання даного договору, що оформляється додатковою угодою до даного договору, і стає його невід'ємною частиною (п. 2.5 Договору).

Згідно з п. 2.9 Договору критерії завершення робіт: виконано тестування системи, підписані протоколи тестування підтверджують відповідність системи технічним завданням; користувачі пройшли навчання; система документована. Обсяг документування визначається в технічному завданні.

Відповідно до п. п. 3.1, 3.3.1, 3.3.2 Договору вартість робіт виконавця за цим договором становить 882 000,00 грн. без ПДВ, ПДВ - 176 400,00 грн., всього 1 058 400,00 грн. Суму 635 040,00 грн., в т.ч. ПДВ 105 840,00 грн. (60% вартості робіт), замовник перераховує виконавцю протягом 3 робочих днів від дати підписання цього договору. Суму 423 360,00 грн., в т.ч. ПДВ - 70 560,00 грн. (40% вартості робіт), замовник перераховує виконавцю протягом 3 робочих днів після завершення усіх робіт за цим договором та підписання акту приймання виконаних робіт.

За умовами п. 3.6 Договору по завершенні кожного етапу робіт виконавець надає замовнику акт виконаних робіт у двох екземплярах.

Відповідно до розділу 4 Договору по завершенні кожного етапу виконання робіт згідно з додатком №2 до даного договору, виконавець надає замовнику акт прийому виконаних робіт. При отриманні акту прийому виконаних робіт, замовник зобов'язаний розглянути його протягом трьох робочих днів з моменту отримання, підписати і повернути один екземпляр виконавцю, або в цей же строк надати мотивовану відмову від підписання акта прийому виконаних робіт. Відсутність після закінчення трьох робочих днів мотивованої відмови з боку замовника, оформленої у вигляді офіційного листа, означає, що роботи, виконані виконавцем в рамках даного договору, замовником прийняті. Розглянутий акт виконаних робіт або мотивовану відмову від його підписання, можуть бути передані замовником виконавцю по електронній пошті або з використанням факсимільного зв'язку.

Договір вступає в силу з моменту його підписання сторонами і діє до 28.09.2015, однак в будь-якому випадку до повного виконання сторонам своїх зобов'язань (п. 10.1 Договору).

Відповідно додатку №2 до Договору «План-графік виконання робіт», роботи повинні бути виконані в такі строки: перший етап робіт - протягом 33 днів, другий етап робіт - протягом 20 днів, третій етап - протягом 13,5 днів.

На виконання умов договору 29.05.2015 позивачем перераховано на поточний рахунок відповідача 635 040,00 грн. передоплати, що підтверджується платіжним дорученням №149 від 29.05.2015.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилався на те, що роботи за договором не були виконані виконавцем в узгоджений між сторонами строк, навчання співробітників замовника не проводилось, а документація не відповідає вимога замовника; в ході тестування були визначені значні недоліки, які не дозволяли використовувати систему зв'язку з тим, що вона не відповідає завданням та цілям, що ставились замовником перед виконавцем, за результатами випробувань, які пройшли 10.12.2015, 11.12.2015 та 31.12.2015 було 56 зауважень до роботи системи, про що свідчать протоколи зауважень.

10.02.2016 замовник направив на адресу виконавця претензію №34, в якій повідомив виконавця про відмову від договору та вимагав повернути здійснену передоплату в сумі 635 040,00 грн.

23.02.2016 замовник повторно направив на адресу відповідача претензію №45 про відмову від прийняття робіт та сплату заборгованості, в якій відмовлявся прийняти роботи через їх невідповідність умовам договору, а також вимагав повернути передоплату за договором.

Листом від 29.02.2015 №02/6 виконавець повідомив замовника, що роботи за Договором виконані належним чином та своєчасно, а відтак відсутні підстави для повернення передоплати за договором, та направив акт виконаних робіт від 19.02.2016 №61 та рахунок на оплату від 19.02.2016 №65.

У відповідь на вказаний лист замовник 16.03.2016 направив виконавцю повторну претензію про повернення передоплати у зв'язку із неналежним виконанням обов'язків за договором.

Зважаючи на вищевикладене, позивач звернувся до суду з указаним позовом, та просив розірвати Договір №К-12/15 від 28.05.2015 та стягнути з відповідача 635 040,00 грн.

Відповідно до частини 1 ст. 626, частини 1 ст. 628 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 854 Цивільного кодексу України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Положеннями ст. 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно із ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною першою статті 530 Цивільного кодексу України визначено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до частини 1 ст. 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

З матеріалів справи вбачається, що позивач на виконання умов договору перерахував на поточний рахунок відповідача передоплату у сумі 635 040,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №149 від 29.05.2015.

Відповідно додатку №2 до договору «План-графік виконання робіт», роботи повинні бути виконані в такі строки: перший етап робіт - протягом 33 днів, другий етап робіт - протягом 20 днів, третій етап - протягом 13,5 днів.

Договір вступає в силу з моменту його підписання сторонами і діє до 28.09.2015, однак в будь-якому випадку до повного виконання сторонам своїх зобов'язань (п. 10.1 Договору).

Таким чином, виходячи з аналізу указаних вище умов договору, усі роботи за договором повинні були бути виконані відповідачем протягом 66,5 днів після здійснення передоплати у період дії договору з 28.05.2015 по 28.09.2015.

Колегія суддів відхиляє посилання апелянта на відсутність в Договорі положень щодо строків виконання робіт, оскільки такі положення були визначені сторонами в Додатку № 2 до Договору, який підписано та скріплено печатками сторін (копія якого міститься в матеріалах справи).

За приписами частин 1 та 3 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Якщо внаслідок прострочення боржника виконання зобов'язання втратило інтерес для кредитора, він може відмовитися від прийняття виконання і вимагати відшкодування збитків.

Відповідно до частини 1 ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, розірвання договору та відшкодування збитків.

Частиною 2 статті 651 Цивільного кодексу України визначено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 849 Цивільного кодексу України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її в строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Аналогічна правова норма закріплена ч. 1 ст. 615 Цивільного кодексу України, відповідно до якої у разі порушення зобов'язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом.

При цьому, відповідно до розділу 4 Договору по завершенні кожного етапу виконання робіт згідно з додатком №2 до даного договору, виконавець надає замовнику акт прийому виконаних робіт. При отриманні акту прийому виконаних робіт, замовник зобов'язаний розглянути його протягом трьох робочих днів з моменту отримання, підписати і повернути один екземпляр виконавцю, або в цей же строк надати мотивовану відмову від підписання акта прийому виконаних робіт. Відсутність після закінчення трьох робочих днів мотивованої відмови з боку замовника, оформленої у вигляді офіційного листа, означає, що роботи, виконані виконавцем в рамках даного договору, замовником прийняті. Розглянутий акт виконаних робіт або мотивовану відмову від його підписання, можуть бути передані замовником виконавцю по електронній пошті або з використанням факсимільного зв'язку.

Будь яких доказів виконання робіт та прийняття їх позивачем відповідно до умов договору, зокрема, і актів прийому виконаних робіт, відповідач не надав.

Дослідивши наявну в матеріалах копію акта приймання виконаних робіт, колегія суддів не приймає його як належний доказ належного виконання відповідачем умов Договору, оскільки вказаний акт не було підписано замовником.

Таким чином судом встановлено, що відповідач свої зобов'язання відповідно до умов Договору не виконав, тим самим допустивши прострочення.

З матеріалів справи вбачається, що 10.02.2016 замовник направив на адресу виконавця претензію №34, в якій повідомив виконавця про відмову від Договору та вимагав повернути здійснену передоплату в сумі 635 040,00 грн.; 23.02.2016 замовник повторно направив на адресу відповідача претензію №45 про відмову від прийняття робіт та сплату заборгованості, в якій відмовлявся прийняти роботи через їх невідповідність умовам Договору, а також вимагав повернути передоплату за Договором. Крім того, 16.03.2016 позивач направив виконавцю претензію про повернення передоплати у зв'язку із неналежним виконанням обов'язків за договором.

Встановивши наведені вище обставини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що невиконання відповідачем обумовлених Договором робіт протягом тривалого часу є істотним порушенням останнім своїх зобов'язань, оскільки, як наслідок, позбавило позивача того, на що він розраховував при укладенні Договору, у зв'язку із чим вимога позивача про розірвання договору від 28.05.2015 №К-12/15 є обґрунтованою та такою, що правомірно задоволена судом першої інстанції.

Виходячи з системного аналізу змісту частини 2 ст. 849, частини 2 ст. 852 Цивільного кодексу України, у разі невиконання або неналежного виконання підрядником обов'язків за договором підряду замовник має право вимагати відшкодування збитків.

Відповідно до ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено; за приписами ст. 22 Цивільного кодексу України право на відшкодування збитків має особа, якій завдано збитків порушенням її цивільного права.

Зважаючи на вищевикладене суд дійшов висновку, що збитками, які підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення є, зокрема, вартість невиконаних робіт, розмір яких є реальним та доведеним позивачем, а тому вимога позивача про стягнення передоплати у розмірі 635 040,00 грн. є законною, обґрунтованою.

Відповідно до статей 33, 34 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу, а господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи, обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Заперечення скаржника, викладені у апеляційній скарзі, не приймається колегією суддів до уваги, оскільки не підтверджуються матеріалами справи та не спростовують висновків суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає рішення суду першої інстанції по даній справі обґрунтованим та таким, що відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи, підстав для його скасування чи зміни не вбачається, апеляційна скарга відповідача є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 99, 101, 103, 105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Компента» залишити без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 29.09.2016 року по справі № 910/14297/16 залишити без змін.

2. Матеріали справи № 910/14297/16 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку.

Головуючий суддя К.В. Тарасенко

Судді О.В. Тищенко

І.А. Іоннікова