УХВАЛА

06.03.2017Справа № 16/351

За заявою Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА)

про відстрочення виконання рішення

За позовом Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА)

до Товариства з обмеженою відповідальністю " Мультінет "

про стягнення 7508830, 00 грн.

За зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мультінет"

до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА)

про визнання договору недійсним, застосування наслідків недійсності договору

Суддя Пригунова А.Б.

Представники:

Від Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА): Макаєнко О.Г.

Від Товариства з обмеженою відповідальністю " Мультінет ": не з'явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Заступник прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мультінет" про стягнення 7508830 грн. 00 коп. за договором № 1171 пайової участі у створенні соціальної та інженерно - транспортної інфраструктури міста Києва від 26.12.2007 року, з яких сума основного боргу за договором 6558290, 00 грн., пеня 950540, 00 грн.

Рішенням Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 р. у задоволені первісного позову відмовлено, зустрічні позовні вимоги задоволені повністю та визнано недійсним з моменту вчинення договір № 1171 пайової участі у створенні соціальної та інженерно - транспортної інфраструктури міста Києва від 26.12.2007 р., що був укладений між Головним управлінням економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації ) та Товариством з обмеженою відповідальністю " Мультінет ", а також стягнуто з Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради ( Київської міської державної адміністрації ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю " Мультінет " 630000, 00 грн. сплачених за договором № 1171 пайової участі у створенні соціальної та інженерно - транспортної інфраструктури міста Києва від 26.12.2007 р.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 16.09.2014 р. рішення Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 р. у справі № 16/351 залишене без змін.

23.10.2015 р. Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) подало до Господарського суду міста Києва заяву про відстрочення виконання рішення від 09.04.2014р. у справі № 16/351, строком до 04.01.2016р.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 26.10.2015р. у справі № 16/351 судом відкладено вирішення питання про прийняття заяви Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про відстрочку виконання рішення до повернення матеріалів справи до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 24.02.2017р. розгляд заяви про відстрочення виконання рішення від 09.04.2014р. у справі № 16/351 призначено у судовому засіданні на 06.03.2017р.

06.03.2017р. через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про залишення без розгляду заяву про відстрочення виконання рішення від 09.04.2014р. у справі № 16/351, у зв'язку з тим, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Мультінет" повністю виконало рішення Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 р., а відтак у позивача відсутні претензії до відповідача.

Розглянувши зазначене клопотання про залишення без розгляду заяви про відстрочення виконання рішення від 09.04.2014р. у справі № 16/351, суд відмовляє в його задоволенні з огляду на відсутність правових підстав, передбачених ст. 81 Господарського процесуального кодексу України.

У даному судовому засіданні представник Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) дав пояснення по суті спору.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Мультінет" у судове засідання не з'явився, про поважні причини неявки у судове засідання суд не повідомив.

Розглянувши заяву Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про відстрочку виконання рішення, заслухавши пояснення його представника, дослідивши наявні у справі документи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні вищевказаної заяви, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 115 Господарського процесуального кодексу України рішення, ухвали, постанови господарського суду, що набрали законної сили, є обов'язковими на всій території України і виконуються у порядку, встановленому цим Кодексом та Законом України "Про виконавче провадження".

Відповідно до ст. 121 Господарського процесуального кодексу України при наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, за заявою сторони, державного виконавця, прокурора або за своєю ініціативою господарський суд, який видав виконавчий документ, у десятиденний строк розглядає це питання у судовому засіданні з викликом сторін, прокурора і у виняткових випадках, залежно від обставин справи, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, ухвали, постанови, змінити спосіб та порядок їх виконання.

Відповідно до ст. 36 Закону України "Про виконавче провадження" за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, державний виконавець за власною ініціативою чи за заявою сторін, а також самі сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання, а також про встановлення або зміну способу і порядку виконання. Питання про відстрочку або розстрочку виконання, встановлення чи зміну способу і порядку виконання розглядається судом у встановлений законом строк. Відповідне рішення може бути оскаржене у встановленому законом порядку.

При цьому, норми чинного господарського процесуального законодавства не містять визначення "винятковий випадок", тому це поняття є оціночним.

Процесуальний закон не наводить переліку обставин, за наявності яких може бути надано відстрочку виконання судового рішення, і покладає розв'язання цього питання безпосередньо на суд, який розглядає відповідну заяву.

Отже, виходячи із наведеного, законодавець у будь-якому випадку пов'язує відстрочення виконання судового рішення у судовому порядку з об'єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Відповідно до ст. 7.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 9 від 17.10.2012 р. «Про деякі питання практики виконання рішень, ухвал, постанов господарських судів України» господарський суд на підставі статті 121 Господарського процесуального кодексу України має право за заявою сторони, державного виконавця, прокурора або за власною ініціативою у виняткових випадках залежно від обставин справи відстрочити, розстрочити виконання рішення, ухвали, постанови, змінити спосіб та порядок їх виконання. Відстрочка - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається господарським судом. Наприклад, відстрочка може надаватись за рішенням, у якому господарським судом визначено певний строк звільнення приміщення, повернення майна тощо. Оскільки згадана стаття не обмежує відповідне право господарського суду певним строком, воно може бути реалізоване у будь-який час після набрання рішенням законної сили і до його фактичного повного виконання, в межах строку пред'явлення наказу до виконання. Також не обмежується право заявника на повторне звернення з відповідною заявою, якщо вона вже розглядалася судом.

Відповідно до п. 7.2. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 9 від 17.10.2012 р. "Про деякі питання практики виконання рішень, ухвал, постанов господарських судів України" підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом. При цьому слід мати на увазі, що згоди сторін на вжиття заходів, передбачених статтею 121 Господарського процесуального кодексу України, ця стаття не вимагає, і господарський суд законодавчо не обмежений будь-якими конкретними термінами відстрочки чи розстрочки виконання рішення. Проте, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім'ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Отже, чинне процесуальне законодавство передбачає, що відстрочка виконання рішення, яка пов'язується з об'єктивною неможливістю виконання рішення, дозволяється у виняткових випадках, а відтак, передумовою для надання відстрочки виконання рішення є встановлення таких виняткових обставин.

Відповідно до ст. 33 Господарського просувального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Проте заявником не доведено належними доказами виключності обставин, що спричинили неможливість виконання судового рішення у даній справі в повному обсязі, як і не надано доказів вжиття заходів до повного виконання рішення.

У прохальній частині заяви, заявник просив відстрочити виконання рішення Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 р. у справі № 16/351, строком до 04.01.2016р., в той час, як позивач у клопотанні від 06.03.2017р. зазначив, що відповідачем були сплачені грошові кошти в розмірі 630 000,00 грн., які повернуті, як надмірно сплачені, за договором № 1171 пайової участі та про відсутність претензій до Товариства з обмеженою відповідальністю " Мультінет " у зв'язку з повним виконанням рішення Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 р. у справі № 16/351.

Таким чином, суд дійшов висновку, що надане представником Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) клопотання дає суду можливість дійти висновку про відсутність заборгованості Товариства з обмеженою відповідальністю "Мультінет" перед позивачем та про те, що рішення Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 р. у справі № 16/351 станом на дату винесення ухвали виконане.

За імперативними приписами ст.ст. 32, 33, 34, 43 Господарського процесуального кодексу України господарський суд встановлює обставини справи та приймає відповідне рішення за результатами оцінки наданих учасниками процесу доказів, не надаючи перевагу жодному з них.

Відтак, рішення місцевих судів, які містять висновки щодо застосування певних правових норм та прийняті за результатами оцінки конкретних обставин справи та наявних у справі доказів, а також висновки апеляційної та касаційної інстанції щодо правильності застосування таких норм, не є джерелом права у розумінні Господарського процесуального кодексу України та не є обов'язковими для врахування судами при вирішені аналогічних спорів.

Тож, здійснивши оцінку наявних матеріалів справи відповідно до ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи матеріальні інтереси обох сторін, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про відстрочення виконання рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 86, 121 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, ?

УХВАЛИВ:

Відмовити Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) у задоволенні заяви про відстрочку виконання рішення Господарського суду міста Києва від 09.04.2014 р. у справі № 16/351, у строк до 04.01.2016р.

Дана ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені чинним законодавством.

Суддя Пригунова А.Б.