ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" березня 2017 р. Справа № 914/2637/16

Львівський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого-судді: Бойко С.М.,

суддів: Бонк Т.Б.,

ОСОБА_1,

при секретарі судового засідання Фака С.,

за участю представників сторін :

від позивача: ОСОБА_2 (довіреність № 3 від 10.01.2017р.);

від відповідача: ОСОБА_3 (довіреність від 18.11.2016р.);

від третьої особи : не зявився;

розглянув апеляційну скаргу Городоцької міської ради № 02.27/2677 від 15.12.2016,

на рішення господарського суду Львівської області від 14.12.2016, суддя Кидисюк Р.А.

у справі № 914/2637/16

за позовом Городоцької міської ради, м. Городок,

до відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «ОСОБА_4 Енергомонтаж», м. Львів,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача управління капітального будівництва Львівської обласної державної адміністрації, м. Львів,

про стягнення суми

ВСТАНОВИВ:

рішенням господарського суду Львівської області від 14.12.2016 відмовлено в задоволенні позову Городоцької міської ради до товариства з обмеженою відповідальністю «ОСОБА_4 Енергомонтаж», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача управління капітального будівництва Львівської обласної державної адміністрації про стягнення 203 607,32 грн. за неналежне виконання обовязків за договором підряду № 1-КНС від 17.12.2015 року на будівництво каналізаційних насосних станцій по вул. Галицька і вул. Шевченка та напірного колектора від КНС до колодязя по вул. Коновальця в м. Городок Львівської області.

Вказане рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що Городоцька міська рада не виконала обовязків, що передбачені чинним законодавством для замовника будівництва, зокрема всупереч положенням п.п. 3.4.2., 3.4.3. договору та ст. 878 ЦК України не внесла зміни до проектно-кошторисної документації та не передала такі зміни підряднику, що призвело до зміни в строках виконання робіт не з вини підрядника. Підрядник не мав можливості виконати рішення, прийняті за результатами проведеної 30.06.2016 р. технічної наради по питанню проведення робіт по об'єкту: «Будівництво каналізаційних насосних станцій по вул. Галицька і вул. Шевченка та напірного колектора від КНС до колодязя в м. Городок Львівської області», та розробити кошторис на додаткові роботи, оскільки за умовами укладеного договору такого обовязку покладено не було.

В апеляційній скарзі Городоцька міська рада (позивач) просить скасувати рішення господарського суду Львівської області від 14.12.2016 та прийняти нове, яким задоволити позовні вимоги повністю.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги позивач вказує на неповне та невчасне виконання відповідачем обумовлених в договорі підряду №1-КНС від 17.12.2015 робіт у звязку з чим нараховує пеню за затримку виконання робіт та пеню за невиконання обовязків за вказаним договором по виконанню робіт. Зазначає, що підрядником всупереч ч. 3, 4 ст. 844 ЦК України несвоєчасно попереджено замовника про необхідність виконання додаткових робіт. Посилається також на те, що додаткова угода №4 від 01.06.2016, якою продовжено термін дії договору підряду №1-КНС від 17.12.2015 до 01.08.2016, погоджено та взято на облік в Управлінні Державної казначейської служби в Городоцькому районі Львівської області 30.06.2016 за реєстраційним номером 3122.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить рішення господарського суду Львівської області від 14.12.2016 залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

В обґрунтування відзиву на апеляційну скаргу зазначає, що Городоцька міська рада не виконала обовязків, що передбачені чинним законодавством для замовника будівництва, що призвело до зміни в строках виконання робіт, при чому такі зміни відбулися не з вини підрядника. Зазначає, що відповідачем не допущено протермінування робіт за договором, оскільки станом на 01.07.2016 виконано весь їх обсяг, що передбачено договором. Повне завершення робіт не відбулось не з вини відповідача, а через дії замовника (позивач), який не надав відповіді на повідомлення відповідача щодо необхідності проведення додаткових робіт, а тому відсутні підстави для застосування до відповідача цивільно-правової відповідальності.

Також, вказує, що предметом позову фактично є застосування до відповідача подвійних штрафних санкцій за одне і те саме порушення, що суперечить ст. 61 Конституції України.

В судове засідання 15.03.2017 зявились представники позивача та відповідача. Представник третьої особи в судове засідання не зявився, про причин неявки суд не повідомив, хоча своєчасно та належним чином був повідомлений про час та місце розгляду апеляційної скарги.

Заслухавши думку представників позивача та відповідача щодо можливості слухання справи без участі представника третьої особи, апеляційний господарський суд прийшов до висновку, що неявку представника третьої особи в судове засідання розцінює як без поважних причин, а тому відсутні процесуальні перешкоди в розгляді справи, вважає за можливе розглянути спір за наявних у справі доказів.

В судовому засіданні 15.03.2017 представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги та просив скасувати рішення господарського суду Львівської області від 14.12.2016 та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити.

Представник відповідача заперечив проти доводів апеляційної скарги та просив рішення господарського суду Львівської області від 14.12.2016 залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, додавши, що відповідач не за умовами договору, ні за видами діяльності не розробляє кошторисно-проектної документації, а у відповідності до вимог цивільного законодавства повідомив замовника про необхідність проведення додаткових робіт, їх перелік і вартість.

Розглянувши наявні в справі матеріали, давши оцінку доводам та запереченням, які містяться в апеляційній скарзі та у відзиві на апеляційну скаргу, заслухавши пояснення представників сторін, апеляційний господарський суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги Городоцької міської ради без задоволення, а рішення господарського суду Львівської області від 14.12.2016 без змін, з наступних підстав.

Судами встановлено, що 17.12.2015 року між Городоцькою міської радою як замовником та товариством з обмеженою відповідальністю «ОСОБА_4 Енергомонтаж» (Підрядник) на підставі Грантової угоди в рамках транскордонного співробітництва «Польща-Білорусь-Україна 2007-2013 року» для реалізації проекту «Розвиток партнерської співпраці з метою покращення транскордонної інфраструктури охорони середовища на місцевості Пораж і Загуж в Польщі та в місті Городок на Україні» та Партнерської угоди в рамках Програми Транскордонного співробітництва Польща-Білорусь-Україна 2007-2013 укладено договір підряду №1-КНС (Договір) від 17.12.2015 року, відповідно до п.1.1. якого підрядник (відповідач)зобовязався власними силами і засобами, в обумовлений строк у відповідності до замовлення і вимог проектно-кошторисної документації, будівельних норм і правил виконати роботи по будівництву каналізаційних насосних станцій по вул. Галицька і вул. Шевченка та напірного колектора від КНС до колодязя по вул. Коновальця в м. Городок Львівської області, а замовник(позивач) зобовязався прийняти виконані роботи та оплатити їх в строки та порядку передбаченому цим Договором.

Відповідно до ч. 2 ст. 317 Господарського кодексу України загальні умови договорів підряду визначаються відповідно до положень Цивільного кодексу України про договір підряду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

За приписами ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти і оплатити виконані роботи на умовах, передбачених цим Договором.

Договори підряду на капітальне будівництво укладаються і виконуються на загальних умовах укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених Кабінетом Міністрів України від 01.08.2005 р. №668 відповідно до закону (ч. 1 ст. 323 Господарського кодексу України).

Відповідно до вимог ст.875 ЦК за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. (ч. 1 ст. 318 Господарського Кодексу України).

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов'язаних з місцезнаходженням об'єкта.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Отже, судом першої інстанції правильно надано правову кваліфікацію договірних відносин як договору будівельного підряду.

Згідно з п.5.1. Договору термін виконання робіт визначено до 30.12.2015 року. Підрядник розпочинає виконання робіт невідкладно з моменту підписання Договору (п. 5.2. Договору).

Відповідно до п.5.3. Договору Підрядник зобовязався виконувати роботи згідно плану-графіку виконання робіт, в якому визначаються дати початку та закінчення всіх видів робіт, передбачених договором з поетапною розбивкою виконання робіт згідно Додатку 2.

Здача-приймання виконаних робіт оформляється актами приймання-передачі, що підписуються Сторонами.

В наступному сторони шляхом укладення додаткових угод до договору будівельного підряду продовжували строки виконання робіт, які є невідємною частиною укладеного договору.

За укладеною між сторонами Додатковою угодою за №2 від 30.12.2015 р. до Договору підряду №1-КНС від 17.12.2015 р. термін виконання робіт та дія цього договору продовжено до 01.06.2016 року. Додатковою угодою №4 від 01.06.2016 року до Договору підряду №1-КНС термін виконання робіт та термін дії цього Договору продовжено до 01.08.2016 року.

Згідно з ч. 1 ст. 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Як передбачено ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлено строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

На підставі наявних доказів судами встановлено, що термін дії договору будівельного підряду за №1-КНС від 17.12.2015 р. та кінцевий строк завершення робіт підрядником визначений до 01.08.2016 року.

Відповідно до п. 3.1. Договору ціна робіт (Договірна ціна Додаток №1 до договору підряду), що доручені до виконання Підряднику становить 1193139 грн. 00 коп. (один мільйон сто дев'яносто три тисячі сто тридцять дев'ять грн. 00 коп.) без ПДВ. Замовник після підписання Договору протягом 10-ти банківських днів сплачує на розрахунковий рахунок Підрядника аванс у розмірі 30% в сумі 357 941 грн. 70 коп. (триста п'ятдесят сім тисяч дев'ятсот сорок одна грн. 00 коп.) без ПДВ (п.3.2. Договору).

04.03.2016 року між Городоцькою міською радою та ТзОВ «ОСОБА_4 Енергомонтаж» укладено Додаткову угоду №3 до Договору підряду №1-КНС від 17.12.2015 р. відповідно до якої п. 3.1. Договору викладено в редакції наступного змісту: «Ціна робіт, що доручені до виконання Підряднику становить 1 176 469 грн. 70 коп. (один мільйон сто сімдесят шість тисяч чотириста шістдесят дев'ять грн. 70 коп.). Планові асигнування на 2015 рік складають 357 941 грн. 70 коп. (триста п'ятдесят сім тисяч дев'ятсот сорок одна грн. 70 коп.) (сума оплаченого авансу Підряднику) без ПДВ. Планові асигнування на 2016 рік складають 818 528 грн. 00 коп. (вісімсот вісімдесят тисяч п'ятсот двадцять вісім грн. 00 коп.) без ПДВ. Залишок договірної ціни перераховано на виконання Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2016 році» та становить 818 528 грн. 00 коп. (вісімсот вісімдесят тисяч п'ятсот двадцять вісім грн. 00 коп.) без ПДВ.

Як встановлено судами та не заперечується сторонами за період з 17.12.2015 р. по 01.08.2016 року ТзОВ «ОСОБА_4 Енергомонтаж» виконано роботи на суму 900 662 грн. 75 грн. Залишок неосвоєних коштів договірної ціни, на думку позивача, з вини відповідача складає 275 806 грн. 95 коп. (двісті сімдесят п'ять тисяч вісімсот шість грн. 95 коп.)

Відповідач (підрядник) виконав роботи на загальну суму 900 662 грн. 75 грн., що підтверджується наявними у матеріалах справи актами приймання виконаних підрядних робіт за формою КБ-2в (а.с.84-89, 106-110, 123-126, 135-138, Т.1) і довідкою про вартість виконаних будівельних витрат за формою КБ-3 (а.с.104-105, Т.1).

Відповідно до ч. 1 ст. 322 Господарського кодексу України за невиконання або неналежне виконання зобов'язань за договором підряду на капітальне будівництво винна сторона сплачує штрафні санкції, а також відшкодовує другій стороні збитки (зроблені другою стороною витрати, втрату або пошкодження її майна, неодержані доходи) в сумі, не покритій штрафними санкціями, якщо інший порядок не встановлено законом.

Згідно з п. 110 Постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 р. №668 «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві» порушення зобов'язань за договором підряду є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених Господарським кодексом, іншими законами або договором підряду.

Частина 2 статті 883 Цивільного кодексу України визначає, що за невиконання або неналежне виконання обов'язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом.

Пунктом 7.5. Договору визначено, що при затримці з вини Підрядника термінів здачі обєкту в експлуатацію він сплачує Замовнику пеню в розмірі 0,5 відсотка від суми неосвоєних коштів договірної ціни за кожний день прострочки.

Пунктом 7.6. Договору встановлено, що за невиконання або неналежне виконання обовязків за договором Підрядник сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день протермінування, що обчислюється виходячи з вартості такого невиконання обовязків.

Таким чином, предметом позову (з врахуванням заяви про збільшення позовних вимог №5870/16 від 08.12.2016, яка прийнята судом першої інстанції ухвалою від 06.12.2016) є вимога позивача про стягнення з відповідача, суми нарахованої пені за затримку з вини останнього термінів здачі об'єкту в експлуатацію за Договором підряду №1-КНС від 17.12.2015 р. (за період з 01.08.2016 р. по 05.12.2016 р.) у розмірі 175 137,41 грн., а також сума нарахованої пені за невиконання або неналежне виконання обов'язків за цей ж період у сумі 28 469,91 грн.,( а всього в розмірі 203 607,32 грн.), які позивач обґрунтовує умовами п.п.7.4.-7.6 договору підряду та нормативною підставою стягнення- вимогами ч.1 ст.549 ЦК України, ст.ст.230, 231, 343 ГК України так і Законом України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобовязань».

Між сторонами у справі, що розглядається, виник спір щодо невиконання та неналежного виконання робіт за договором підряду, а тому необхідно зясувати, яке саме це зобовязання грошове чи негрошове .

За змістом положень ч. 1 ст. 509 ЦК України зобовязанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку.

Господарським визнається зобовязання, що виникає між субєктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених ГК України, в силу якого один субєкт (зобовязана сторона, у тому числі боржник) зобовязаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого субєкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший субєкт (управлена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобовязаної сторони виконання її обовязку (ч. 1 ст. 173 ГК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 510 ЦК України якщо кожна із сторін у зобовязанні має одночасно і права, і обовязки, вона вважається боржником у тому, що вона зобовязана вчинити на користь другої сторони, і одночасно кредитором у тому, що вона має право вимагати від неї.

Згідно з ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобовязується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобовязується прийняти та оплатити виконану роботу.

Отже, договір підряду складається із двох взаємоповязаних між собою зобовязань: 1) правовідношення, в якому виконавець має надати послугу, а замовник наділений правом вимагати виконання цього обовязку; 2) правовідношення, в якому замовник зобовязаний оплатити надану послугу, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати.

Аналізуючи положення глави 47 ЦК України, можна зробити висновок, що грошовим зобовязанням є зобовязання, яке виражається в грошових одиницях України (грошовому еквіваленті в іноземній валюті), тобто будь-яке зобовязання зі сплати коштів.

Відтак, грошове зобовязання це таке правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана сплатити гроші на користь другої сторони (кредитора), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку.

Виходячи з викладеного, грошовим слід вважати будь-яке зобовязання, що складається, у тому числі, із правовідношення, в якому праву кредитора вимагати від боржника виконання певних дій відповідає кореспондуючий обовязок боржника сплатити гроші на користь кредитора.

Таким чином, правовідношення, в якому замовник зобовязаний оплатити надану послугу грошима, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, є грошовим зобовязанням.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 4 лютого 2014 року у справі 3-1гс14.

Таким чином, з вищенаведених підстав посилання позивача на Закон України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобовязань» як нормативну підставу позову до спірних відносин не застосовується, оскільки предметом спірних правовідносин є не грошові зобовязання.

За змістом частини 1 ст. 323 ГК України визначено, що договори підряду (субпідряду) на капітальне будівництво укладаються і виконуються на загальних умовах укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених Кабінетом Міністрів України, відповідно до закону.

Постановою Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005 "Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві" (надалі Загальні умови) визначено, що ці Загальні умови відповідно до Цивільного кодексу України визначають порядок укладення та виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції будівель і споруд та технічного переоснащення діючих підприємств (далі - капітальне будівництво об'єктів), а також комплексів і видів робіт, пов'язаних із капітальним будівництвом об'єктів. Положення Загальних умов застосовуються також щодо укладення та виконання договорів підряду на роботи з реставрації та капітального ремонту будівель і споруд.

Відповідно до п. 23 Загальних умов у разі виникнення обставин, що зумовлюють необхідність значного підвищення приблизної договірної ціни (більше ніж це визначено договором підряду), підрядник зобов'язаний в установлені договором підряду строки повідомити про це замовника. Якщо підрядник не повідомив у встановленому порядку замовника про необхідність підвищення договірної ціни, він зобов'язаний виконати роботи без відшкодування додаткових витрат.

Пунктом 25 Загальних умов передбачено, якщо підрядник не повідомив замовника в установленому порядку про необхідність виконання додаткових робіт і відповідного підвищення твердої договірної ціни, він не може вимагати від замовника оплати виконаних додаткових робіт і відшкодування завданих йому збитків, якщо не доведе, що проведення таких робіт було необхідне в інтересах замовника, зокрема, у зв'язку з тим, що зупинення робіт загрожувало знищенням або пошкодженням об'єкта будівництва.

Частиною 4 ст. 844 ЦК України передбачено, що в разі, якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт і у зв'язку з цим істотного перевищення визначеного приблизного кошторису, підрядник зобов'язаний своєчасно попередити про це замовника. Замовник, який не погодився на перевищення кошторису, має право відмовитися від договору підряду. У цьому разі підрядник може вимагати від замовника оплати виконаної частини роботи. Підрядник, який своєчасно не попередив замовника про необхідність перевищення приблизного кошторису, зобов'язаний виконати договір підряду за ціною, встановленою договором.

Так згідно ч.1 ст.877 ЦК України підрядник зобов'язаний здійснювати будівництво та пов'язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт.

Згідно з ч. 3 ст. 877 Цивільного кодексу України підрядник, який виявив у ході будівництва не враховані проектною документацією роботи і необхідність у зв'язку з цим проведення додаткових робіт і збільшення кошторису, зобов'язаний повідомити про це замовника. У разі неодержання від замовника в розумний строк відповіді на своє повідомлення підрядник зобов'язаний зупинити відповідні роботи з віднесенням збитків, завданих цим зупиненням, на замовника. Замовник звільняється від відшкодування цих збитків, якщо доведе, що у проведенні додаткових робіт немає необхідності.

Разом з тим, у звязку з виникненням необхідності у виконанні додаткових робіт, що не були передбачені кошторисом, відповідач звертався до Замовника з проханням вирішити питання виконання додаткових робіт та відповідної оплати за виконання цих робіт.

На підтвердження зазначеного матеріали справи вміщують письмові докази по справі, що узгоджуються із поясненнями відповідача, що ним надсилалися листи за №88 від 21.07.2016 р., №85 від 11.07.2016 р. та №1/06 від 01.06.2016 р., за змістом яких відповідач зазначає, що при виконанні робіт виникли додаткові не передбачені договором роботи, зокрема: не врахований контур заземлення для КНС на вул. Шевченка на суму 7711,00 грн.; у звязку з високим рівнем грунтових вод не передбачено гідроізоляції колодязів водонепроникними матеріалами типу пене кріт і пене трон на суму 10000,00 грн.; не передбачено муфти ПЕ ф-90мм для підєднання до існуючої труби ф90мм каналізаційного колектора від КНС до колодязя на вул. Коновальця; не передбачено 2м.куб. піска, 2м.куб щеня, 10 кг цементу для укладання бруківки біля каналізаційних колодязів на суму 1500,00 грн.; запропоновано для закінчення вказаних додаткових робіт продовжити термін дії договору до 01.08.2016.

Згідно п. 6.6 Договору Замовник зобовязаний до початку виконання робіт Підрядником передати йому затверджену проектно-кошторисну документацію в трьох примірниках.

Аналогічні положення закріпленні у Постанові КМУ від 01.08.2005 року № 668 «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», згідно якого якщо під час будівництва виникла потреба у виконанні додаткових робіт, не врахованих проектною документацією, забезпечення якою покладено на замовника, і у зв'язку з цим у відповідному підвищенні твердої договірної ціни, підрядник зобов'язаний протягом визначеного договором підряду строку повідомити замовника про обставини, що призвели до виконання таких робіт, та подати замовнику пропозиції з відповідними розрахунками. Замовник протягом строку, визначеного договором підряду, розглядає зазначені пропозиції, приймає рішення по суті та повідомляє про нього підрядника. Підрядник зобов'язаний зупинити виконання додаткових робіт у разі неодержання у визначений договором підряду строк відповіді на своє повідомлення. Завдані підряднику збитки, пов'язані із зупиненням додаткових робіт, відшкодовуються замовником. Замовник звільняється від відшкодування таких збитків, якщо доведе, що у виконанні додаткових робіт не було потреби. Отже, відповідачем були вчинені необхідні дії, передбачені вищевикладеними вимогами законодавства та повідомлено позивача під час дії договору та в потрібній формі в необхідності проведення додаткових робіт і додаткових затратах, проте від замовника відповідді отримано не було.

Згідно з ст. 878 ЦК України замовник має право вносити зміни до проектно-кошторисної документації до початку робіт або під час їх виконання за умови, що додаткові роботи, викликані такими змінами, за вартістю не перевищують десяти відсотків визначеної у кошторисі ціни і не змінюють характеру робіт, визначених договором. Внесення до проектно-кошторисної документації змін, що потребують додаткових робіт, вартість яких перевищує десять відсотків визначеної у кошторисі ціни, допускається лише за згодою підрядника. У цьому разі підрядник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Таким чином, місцевий господарський суд дійшов правильного висновку, що сторонами договору підряду не погоджено проведення необхідних додаткових робіт та не внесено змін до проектно-кошторисної документації в порядку передбаченому в договорі та у відповідності до вимог діючого законодавства.

Покликання позивача на результати проведеної 30.06.2016 р. технічної наради, які зафіксовані в протоколі технічної наради від 30.06.2016 р. (а.с. 156, Т.1) та долучені позивачем до матеріалів справи по питанню проведення робіт по об'єкту: «Будівництво каналізаційних насосних станцій по вул. Галицька і вул. Шевченка та напірного колектора від КНС до колодязя в м. Городок Львівської області» не змінюють, встановленого сторонами умовами укладеного договору(п.3.6. договору) та вищенаведеними нормами законодавства порядку внесення змін до умов договору будівельного підряду в разі внесення змін до проектно-кошторисної документації, що потребують додаткових робіт.

Порушенням зобовязання відповідно до статті 610 ЦК України є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання).

За змістом приписів статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобовязання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Отже, судом не встановлено, а позивачем не доведено, що наявна вина відповідача в порушенні зобовязанні.

Таким чином, враховуючи, що відповідальність за несвоєчасне виконання робіт наступає лише при наявності вини сторони, правильними є висновки суду першої інстанції про те, що підстави для стягнення з відповідача штрафних санкцій відсутні, а у позові слід відмовити у повному обсязі.

Відповідно до статті 33 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Відповідно до статті 34 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 43 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Таким чином, апеляційний господарський суд погодився з висновками суду першої інстанції про необґрунтованість вимог позивача, а тому апеляційна скарга Городоцької міської ради підлягає залишенню без задоволення, а рішення господарського суду Львівської області від 14.12.2016 залишенню без змін.

Відповідно до ч. 4 ст. 49 ГПК України, стороні, на користь якої відбулося рішення, господарський суд відшкодовує судовий збір за рахунок другої сторони і в тому разі, коли друга сторона звільнена від сплати судового збору.

Таким чином, з урахуванням вищенаведеного, апеляційний господарський суд прийшов до висновку про залишення сплати судового збору за подання апеляційної скарги за апелянтом (позивач).

Керуючись ст. ст. 99, 101, 103, 105 ГПК України, Львівський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

рішення господарського суду Львівської області від 14.12.2016 за №914/2637/16 залишити без змін.

Апеляційну скаргу Городоцької міської ради залишити без задоволення.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку.

Справу скерувати на адресу місцевого господарського суду.

Головуючий суддя: С.М. Бойко

Судді: Т.Б. Бонк

ОСОБА_1

Повний текст постанови виготовлений 17.03.2017