ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2017 року Справа № 910/1633/16

Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

Т. Дроботової - головуючого
І. Алєєвої, Л. Рогач

за участю представників: позивача Коваленко В.В. - дов. від 27.01.17 Гурін С.П. - дов. від 28.02.17 відповідача Стефієнко І.М.- дов. від 30.09.16
розглянувши матеріали касаційної скарги Публічного акціонерного товариства "Київенерго"
на постановувід 19.10.2016 Київського апеляційного господарського суду
у справі№910/1633/16 господарського суду міста Києва
за позовом Приватного акціонерного товариства "Будіндустрія-3"

до Публічного акціонерного товариства "Київенерго"
провизнання недійсним акта

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2016 р. ПАТ "Будіндустрія-3" звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до ПАТ "Київенерго" про визнання недійсними та скасування акта відповідача № 45515 від 26.08.2015 р. про порушення правил користування електричною енергією, а також рішення комісії відповідача про розгляд акта про порушення, оформленого протоколом №3896 від 04.11.2015 р. та рішення комісії відповідача про розгляд акта про порушення, оформленого протоколом №139 від 20.01.2016 р. на підставі статей 16, 614 Цивільного кодексу України, статті 26 Закону України "Про електроенергетику", Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕЕ від 31.07.96 №28, Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електроенергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. №562.

Позивач в обґрунтування позову посилався на те, що він не порушував правил користування електричною енергією; що перевірка проведена відповідачем з порушенням законодавства і дані, які зазначені у акті перевірки, не відповідають дійсності. При цьому, він зазначав, що акт про порушення № 45515 від 26.08.2015 р. представник позивача Гурін С.П. не підписував, позаяк був відсутній на робочому місці у зв'язку з відгулом на підставі наказу №9-ка від 26.08.2015 р. та до того ж у вказаному акті зазначено про цілісність та непошкодженість усіх пломб на струмоприймачі - ТП2908, котрий перевірявся.

Відповідач у відзиві просив відмовити у позові, посилаючись на те, що під час складання акта про порушення від 26.08.2015 р. № 45515 були присутні представники позивача та наголошував на дотриманні вимог законодавства при проведенні перевірки розрахункових засобів обліку позивача.

Рішенням господарського суду міста Києва від 04.04.2016 р. (суддя Ковтун С.А.) позов задоволено частково. Визнано недійсним рішення комісії ПАТ "Київенерго" про розгляд акта про порушення №45515 від 26.08.2015 р., яке оформлене протоколом № 3896 від 04.11.2015 р. Визнано недійсним рішення комісії ПАТ "Київенерго" про розгляд акта про порушення № 45515 від 26.08.2015 р., яке оформлене протоколом № 139 від 20.01.2016 р. Провадження в частині вимог про визнання недійсним та скасування акта № 45515 від 26.08.2015 р. припинено.

Мотивуючи судове рішення, місцевий господарський суд дійшов висновку про недоведеність порушення позивачем правил користування електричною енергією. При цьому, суд виходив з того, що відповідачем не було дотримано встановленого Правилами користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕЕ від 31.07.96 №28, порядку проведення контрольного огляду або технічної перевірки засобів обліку, оскільки під час перевірки представник позивача був відсутній.

За апеляційною скаргою ПАТ "Київенерго" Київський апеляційний господарський суд (судді: Чорна Л.В., Разіна Т.І., Дідиченко М.А.), переглянувши рішення господарського суду міста Києва від 04.04.2016 р. в апеляційному порядку, постановою від 19.10.2016 р. залишив його без змін.

ПАТ "Київенерго" подало до Вищого господарського суду України касаційну скаргу, в якій просить постанову Київського апеляційного господарського суду від 19.10.2016 р. і рішення господарського суду міста Києва від 04.04.2016 р. скасувати, та прийняти нове рішення, яким відмовити у позові, посилаючись на порушення судами норм матеріального і процесуального права, зокрема, статей 26, 27 Закону України "Про електроенергетику", пунктів 6.41, 6.42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕЕ від 31.07.1996 р. №28, пункту 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електроенергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.06 №562, статей 47, 43, 82 Господарського процесуального кодексу України.

Скаржник вказує на порушення позивачем-споживачем правил користування електроенергією та зазначає, що оспорювані рішення і акт про порушення ПКЕЕ складені у відповідності до вимог законодавства.

Від відповідача судом отримано відзиви на касаційну скаргу, в яких він просить рішення і постанову залишити без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення присутніх у судовому засіданні представників сторін, перевіривши наявні матеріали справи на предмет правильності юридичної оцінки обставин справи та повноти їх встановлення в рішенні та постанові, колегія суддів вважає, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено господарськими судами першої та апеляційної інстанцій, 10.01.1991 р. між ПАТ "Будіндустрія-3" та ПАТ "Київенерго" був укладений договір №343 про постачання електричної енергії.

26.08.2015 р. представники енергопостачальника провели перевірку засобів обліку електричної енергії позивача, що знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Віскозна, 3.

За результатами перевірки було складено акт №45515 про порушення правил користування електричною енергією позивачем, в якому зазначено, що споживачем порушені статті 26, 27 Закону України "Про електроенергетику", пункти 3.34, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, а саме: порушена схема підключення розрахункового засобу обліку електричної енергії, при почерговому фазному підключенні контрольного однофазного навантаження на фази А, В та С показання електролічильника не змінюються; спожита електроенергія по фазах А, В та С не враховується; порушення схеми виконано шляхом послаблення болтів напруги та від'єднання проводів напруги по фазах А, В та С, внаслідок чого споживана електроенергія по фазах А,В, С не враховувалася. При цьому, пошкоджень позивачем пломб, встановлених на засобах обліку (і це встановив суд апеляційної інстанції) перевіркою виявлено не було. Вказаний акт про порушення представником споживача не підписувався; в ньому зазначено, що представник позивача відмовився від підпису. Відтак, спірний акт був підписаний лише представниками енергопостачальника.

На засіданні комісії ПАТ "Київенерго" 04.11.2015 р. був розглянутий цей акт №45515 від 26.08.2015 р. та за результатами його розгляду прийнято рішення, оформлене протоколом №3896, яким вирішено провести донарахування згідно з пунктом 2.5 та відповідно до пункту 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією; потужність 504 кВт; тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., 7 днів на тиждень, Кв=0,50. Період нарахування з 26.06.2015 р. по 26.08.2015 р. Всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію 659 506,19 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням, 24.11.2015 р. позивач подав відповідачу заперечення щодо нарахування за спірним актом порушень та 20.01.2016 р. відповідач повторно розглянув вказаний акт і за результатами розгляду рішенням, оформленим протоколом № 139 від 20.01.2016 р., залишив без змін рішення комісії з розгляду акта порушень правил користування електричною енергією, оформлене попереднім протоколом №3896 від 04.11.2015 р.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом даного судового розгляду є вимоги ПАТ "Будіндустрія-3 до ПАТ "Київенерго" про визнання недійсними та скасування акта відповідача №45515 від 26.08.2015 р. про порушення правил користування електричною енергією, а також рішень комісії відповідача про розгляд акта про порушення, оформлених протоколами №3896 від 04.11.2015 р. та №139 від 20.01.2016 р.

Ухвалюючи судове рішення у справі, місцевий господарський суд, з яким погодився і суд апеляційної інстанції, дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення вказаних вимог.

Відповідно до приписів статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Згідно з приписами статті 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

За приписами статті 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, окрім іншого, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальником електричної енергії та споживачами врегульовані Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 р. №28 (ПКЕЕ).

Відповідно до пункту 3.33 названих Правил електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку.

Технічна перевірка здійснюється електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на три роки.

Роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача, а в разі, якщо споживач купує електричну енергію у постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом - додатково в присутності представників постачальника за нерегульованим тарифом, та оформляються актом про проведені роботи із зазначенням в акті прізвища уповноваженого представника електропередавальної організації, який проводив роботи, та номера його службового посвідчення, підстави проведення технічної перевірки або контрольного огляду засобу обліку та детального опису результатів обстеження.

Відповідно до пункту 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

За приписами пункту 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Разом з тим, відповідно до пункту 3.31 ПКЕЕ (в редакції на момент проведення перевірки і складання спірного акта) розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації.

Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

У розумінні наведених приписів розрахункова схема обліку електричної енергії має бути опломбована пломбами з тавром енергопостачальника для унеможливлення доступу споживача до струмоведучих частин схеми обліку, зокрема, до вторинних кіл живлення засобу обліку.

Відповідно до пункту 3.32 Правил при пломбуванні та/або встановленні індикаторів та приладів обліку з вмонтованими індикаторами оформляється акт про пломбування та встановлення індикаторів.

У разі якщо розрахункова схема обліку електричної енергії споживача (до моменту складення акта про пломбування засобів обліку) була опломбована енергопостачальником відповідно до Правил, зазначені в акті порушення могли бути за умови пошкодження пломб з тавром енергопостачальника.

Разом з тим, порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, передбачений Методикою, що затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. №562. Вказана Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2).

Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо); 4) пошкодження або відсутності пломб на приладах обліку, що враховують обсяг електричної енергії, переданої мережами споживача (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному ПКЕЕ), пошкодження зазначених приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника; 6) підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку; 7) підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку; 8) підключення на окремих площадках вимірювання електроустановок або струмоприймачів, не передбачених проектом, розрахунки за електричну енергію спожиту якими мають здійснюватися за іншою тарифною групою, ніж установлено для цієї площадки вимірювання.

За приписами статті 32 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (статті 33, 34 Господарського процесуального кодексу України)

Статтею 43 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Дослідивши обставини та зібрані у справі докази, господарські суди попередніх інстанцій визнали недоведеним порушення позивачем правил користування електричною енергією, що унеможливлює застосування відповідачем до позивача спірних оперативно-господарських санкцій за порушення у сфері електроенергетики.

В процесі розгляду спору господарські суди першої та апеляційної інстанцій встановили, що спірний акт про порушення представником споживача підписаний не був, оскільки перевірка засобів обліку позивача здійснювалася без участі представника останнього.

Господарські суди попередніх інстанцій також встановили, що перевіркою не було виявлено пошкодження пломб (встановлених на засобах обліку електричної енергії), які унеможливлюють доступ споживача до струмоведучих частин схеми обліку, а відтак є недоведеним вчинення позивачем порушень зазначених у спірному акті перевірки, як то втручання позивача в роботу спірного засобу обліку електричної енергії шляхом послаблення болтів напруги та від'єднання проводів напруги по фазах А, В та С.

Враховуючи наведені приписи законодавства та зважаючи на те, що підставою для застосування оперативно-господарської санкції у порядку, визначеному Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, є встановлений належними та допустимими доказами факт порушення споживачем правил користування електричною енергією (втручання споживача в роботу приладів обліку), чого, як вже зазначалося, господарські суди при вирішенні спору по суті не встановили, колегія суддів визнає обґрунтованим часткове задоволення позову та визнання недійсними спірних рішень комісії з розгляду акта про порушення правил користування електричною енергією за умов невідповідності їх вимогам чинного законодавства.

Відповідно до статті 1117 Господарського процесуального кодексу України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, касаційна інстанція на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Касаційна інстанція не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові господарського суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати нові докази або додатково перевіряти докази.

Перевіривши у відповідності до частини 2 статті 1115 Господарського процесуального кодексу України юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення у постанові апеляційного та рішенні місцевого господарського суду, колегія суддів дійшла висновків про те, що господарські суди попередніх інстанцій, розглядаючи справу, розглянули всебічно, повно та об'єктивно в судовому процесі всі обставини справи в їх сукупності відповідно до визначених позивачем предмету та підстав позову, змісту порушеного права; дослідили подані сторонами в обґрунтування своїх вимог та заперечень докази; належним чином проаналізували спірні правовідносини, правильно застосували норми матеріального та процесуального права.

Судові рішення відповідають положенням статей 43, 84, 105 Господарського процесуального кодексу України, вимогам щодо законності та обґрунтованості судового рішення; підстав для їх скасування з мотивів, наведених у касаційній скарзі, не вбачається.

В частині припинення провадження у справі постанова суду апеляційної інстанції ПАТ "Київенерго" не оскаржена.

З огляду на викладене, підстав для задоволення касаційної скарги та скасування судових актів у справі судом не виявлено.

Керуючись пунктом 1 статті 1119, статтями 1115, 11110, 11111 Господарського процесуального кодексу України, Вищий господарський суд України,-

П О С Т А Н О В И В :

Постанову Київського апеляційного господарського суду від 19.10.2016 р. у справі №910/1633/16 та рішення господарського суду міста Києва від 04.04.16 залишити без змін, а касаційну скаргу без задоволення.

Головуючий суддя Т. Дроботова

Судді: І.Алєєва

Л. Рогач