РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.03.2017№910/24427/16

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні

справу № 910/24427/16

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області, м. Київ,

до товариства з обмеженою відповідальністю «НКЛ», м. Київ,

про стягнення 455 279,51 грн. та розірвання договору оренди від 30.09.2015 №1727,

за участю представників:

позивача - Кирпичової Т.Б. (довіреність від 10.01.2017 №7);

Лещенкової А.С. (довіреність від 10.01.2017 №8);

відповідача - не з'явився.

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській області (далі - Відділення) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом про:

- стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «НКЛ» (далі - Товариство): 371 177,56 грн. заборгованості, яка утворилася у зв'язку з неналежним виконанням відповідачем умов договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності, від 30.09.2015 №1727, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гарасютою О.В. та зареєстрованим в реєстрі за №453 (далі - Договір); 46 984,19 грн. пені; 37 117,76 грн. штрафу, а всього 455 279,51 грн.

- розірвання Договору.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 03.01.2017 порушено провадження у справі.

Представники позивача у судовому засіданні 06.03.2017 надали пояснення по суті спору, позовні вимоги підтримали у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив; відзиву на позов не подав; про дату, час та місце проведення судового засідання представника відповідача ОСОБА_4 було повідомлено у судовому засіданні 13.02.2017, що підтверджується протоколом судового засідання від 13.02.2017 та підписом вказаного представника у розписці;

У підпункті 3.9.2 пункту 3.9 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» зазначено, що, розпочинаючи судовий розгляд, суддя має встановити, чи повідомлені про час і місце цього розгляду особи, які беруть участь у справі, але не з'явилися у засідання. Особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце її розгляду судом, якщо ухвалу про порушення провадження у справі надіслано за поштовою адресою, зазначеною у позовній заяві. У випадку нез'явлення в засідання представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Враховуючи наведене та з метою запобігання безпідставному затягуванню розгляду справи, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи в судовому засіданні 06.03.2017 без участі представника відповідача за наявними в ній матеріалами.

Оцінивши наявні в матеріалах справи докази, які мають значення для розгляду справи по суті, проаналізувавши встановлені фактичні обставини справи в їх сукупності, заслухавши пояснення представників позивача, господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

30.09.2015 Відділенням (орендодавець) та Товариством (орендар) укладено Договір, за умовами якого:

- орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування окреме державне нерухоме майно - групу інвентарних об'єктів, а саме - комплекс об'єктів нерухомого майна бази відпочинку «Гусарський стан», розташований за адресою: Київська обл., Броварський район, с. Літки, вул. Чоповського, буд. 42 (склад та характеристика об'єктів нерухомого майна згідно з актом приймання-передачі, що є невід'ємною частиною Договору) (далі - майно); майно належить Державі в особі Державного комітету природних ресурсів України на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого виконавчим комітетом Літківської сільської ради 16.03.2005, на підставі рішення від 29.12.2004 №242 та переліку об'єктів нерухомого майна (додаток до рішення виконавчого комітету Літківської сільської ради від 28.12.2004 №242), право власності зареєстроване Броварським бюро технічної інвентаризації 16.03.2005 реєстраційний №10185276, та обліковується на балансі казенного підприємства «Кіровгеологія» (балансоутримувач); вартість майна визначена згідно з висновком про вартість майна на 31.03.2015 і становить за незалежною оцінкою 5 529 000 грн., без врахування ПДВ (пункт 1.1 Договору);

- майно передається з метою використання за цільовим призначенням - розміщення бази відпочинку (пункт 1.2 Договору);

- орендар вступає в строкове платне користування майном у термін, вказаний у Договорі, але не раніше дати підписання сторонами Договору та акта приймання-передачі майна (пункт 2.1 Договору);

- орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорції її розподілу, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 04.10.1995 №786, і становить без ПДВ за базовий місяць розрахунку (березень 2015 року) 82 935 грн. (пункт 3.1 Договору);

- нарахування ПДВ на суму орендної плати здійснюється у порядку, визначеному законодавством (пункт 3.2 Договору);

- орендна плата за наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за наступний місяць (пункт 3.3 Договору);

- орендна плата перераховується до державного бюджету та балансоутримувачу у співвідношенні 70% до 30% щомісяця не пізніше 15 числа місяця відповідно до пропорцій розподілу, встановлених Кабінетом Міністрів України і чинних на кінець періоду, за який здійснюється платіж (пункт 3.6 Договору);

- орендна плата, перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі, підлягає індексації і стягується до бюджету та балансоутримувачу у визначеному пунктом 3.6 Договору співвідношенні відповідно до чинного законодавства України з врахуванням пені в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України (далі - НБУ) на дату нарахування пені від суми заборгованості за кожний день прострочення, включаючи день оплати (пункт 3.7 Договору);

- у разі, якщо на дату сплати орендної плати заборгованість за нею становить загалом не менше ніж три місяці, орендар також сплачує штраф у розмірі 10% від суми заборгованості (пункт 3.8 Договору);

- надміру сплачена сума орендної плати, що надійшла до бюджету, підлягає в установленому порядку заліку в рахунок майбутніх платежів, а у разі неможливості такого заліку у зв'язку з припиненням орендних відносин - поверненню орендарю (пункт 3.9 Договору);

- Договір укладено строком на 10 років, що діє з 30.09.2015 до 30.09.2025 включно (пункт 10.1 Договору);

- зміни до умов Договору або його розірвання допускаються за взаємною згодою сторін (пункт 10.3 Договору).

Частиною першою статті 759 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Судом встановлено, що позивач передав, а відповідач прийняв в строкове платне користування окреме нерухоме майно - групу інвентарних об'єктів, загальною площею 1 870,5 кв.м., за адресою: Київська обл., Броварський район, с. Літки, вул. Чоповського, 42, що підтверджується актом приймання-передачі орендованого майна від 02.10.2015, який підписано повноважними представниками Відділення, казенного підприємства «Кіровгеологія» і Товариства, та скріплено печатками вказаних юридичних осіб.

У частині першій статті 762 ЦК України зазначено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Частинами першою та четвертою статті 286 Господарського кодексу України (далі - ГК України) визначено, що орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Розмір орендної плати може бути змінений за погодженням сторін, а також в інших випадках, передбачених законодавством. Строки внесення орендної плати визначаються в договорі.

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За приписами статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Згідно з частинами першою, другою та третьою статті 19 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» (далі - Закон) орендар за користування об'єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності.

Методика розрахунку орендної плати та пропорції її розподілу між відповідним бюджетом, орендодавцем і балансоутримувачем визначаються для об'єктів, що перебувають у державній власності, Кабінетом Міністрів України. Методика розрахунку орендної плати та пропорції її розподілу між відповідним бюджетом, орендодавцем і балансоутримувачем визначаються органами, уповноваженими Верховною Радою Автономної Республіки Крим (для об'єктів, що належать Автономній Республіці Крим), та органами місцевого самоврядування (для об'єктів, що перебувають у комунальній власності) на тих самих методологічних засадах, як і для об'єктів, що перебувають у державній власності.

Орендна плата, встановлена за відповідною методикою, застосовується як стартова під час визначення орендаря на конкурсних засадах.

Строки внесення орендної плати визначаються у договорі.

Позивачем було належним чином виконано умови Договору та відповідно до акта приймання-передачі орендного майна від 02.10.2015 Відділенням передано, а Товариством прийнято у строкове платне користування.

Проте на порушення умов Договору відповідач зобов'язання зі сплати орендної плати за орендоване майно, передане йому в користування за Договором, виконав частково.У зв'язку з цим у Товариства наявна заборгованість з орендної плати перед Відділенням у сумі 371 177,56 грн. за січень - квітень, липень і серпень 2016 року. Доказів на підтвердження погашення вказаної заборгованості відповідачем суду не подано.

Отже, позовні вимоги в частині стягнення з відповідача заборгованості з орендної плати підлягають задоволенню.

Крім основної суми заборгованості, позивач просить стягнути з відповідача 46 984,19 грн. пені.

У частині першій статті 546 ЦК України зазначено, що виконання зобов'язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).

Разом з тим, згідно з частиною другою статті 343 ГК України і статтею 1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань» платник грошових коштів сплачує на користь одержувача цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін, але не може перевищувати подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Позивач просить стягнути з відповідача 46 984,19 грн. пені за такі періоди:

з 02.01.2016 по 15.01.2016 - 0 грн.;

з 16.01.2016 по 15.02.2016 - 1 044 грн.;

з 16.02.2016 по 15.03.2016 - 3 388,01 грн.;

з 16.03.2016 по 15.04.2016 - 6 199,34 грн.;

з 16.04.2016 по 21.04.2016 - 1 698,78 грн.;

з 22.04.2016 по 25.04.2016 - 978,08 грн.;

з 26.04.2016 по 15.05.2016 - 3 416,10 грн.;

з 16.05.2016 по 26.05.2016 - 2 668,79 грн.;

з 27.05.2016 по 31.05.2016 - 1 149,24 грн.;

з 01.06.2016 по 15.06.2016 - 2 414,93 грн.;

з 16.06.2016 по 23.06.2016 - 1 832,22 грн.;

з 24.06.2016 по 15.07.2016 - 4 618,73 грн.;

з 16.07.2016 по 28.07.2016 - 3 539,97 грн.;

з 29.07.2016 по 15.08.2016 - 4 604,43 грн.;

з 16.08.2016 по 14.09.2016 - 9 431,56 грн.

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок суми пені та періоди її нарахування, господарський суд міста Києва дійшов висновку про те, що він неправильний.

Позивачем не враховано, що частиною шостою статті 232 ГК України передбачено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов'язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов'язання мало бути виконано, проте позивачем у розрахунку суми пені не враховані зазначені приписи ГК України.

Крім того, позивачем не враховано, що абзацом першим пункту 1.9 постанови пленуму Вищого господарського суду України від встановлено, що День фактичної сплати суми заборгованості не включається в період часу, за який здійснюється стягнення інфляційних нарахувань та пені.

Отже, сума пені за наведені судом періоди нарахування становить:

з 16.01.2016 (оскільки 15.01.2016 останній день оплати 28 013,39 грн. (станови на 01.01.2016 у відповідача існувала переплата у сумі 41 152,92 грн.) заборгованості за січень 2016 року) по 16.07.2016 (останній день шестимісячного строку для нарахування пені у відповідності до вимог статті 232 ГК України) - 5 637,12 грн.;

з 18.02.2016 (оскільки 15.02.2016 і 16.02.2016 вихідні дні, тому 17.02.2016 останній день оплати 69 166,31 грн. заборгованості за лютий 2016 року) по 18.08.2016 (останній день шестимісячного строку для нарахування пені у відповідності до вимог статті 232 ГК України) - 13 152,94 грн.;

з 18.03.2016 (оскільки 15.03.2016 і 16.03.2016 вихідні дні, тому 17.03.2016 останній день оплати 69 166,31 грн. заборгованості за березень 2016 року) по 14.09.2016 (дата, визначена позивачем у розрахунку) - 12 323,32 грн.;

з 16.04.2016 (оскільки 15.04.2016 останній день оплати 69 166,31 грн. заборгованості за квітень 2016 року) по 14.09.2016 - 9 911,95 грн.;

з 16.07.2016 (оскільки 15.07.2016 останній день оплати 66 498,93 грн. (31.05.2016 відповідачем сплачено 2 667,38 грн.) заборгованості за липень 2016 року) по 14.09.2016 - 3 483,02 грн.

з 16.08.2016 (оскільки 15.08.2016 останній день оплати 69 166,31 грн. заборгованості за серпень 2016 року) по 14.09.2016 - 1 757,50 грн.

За перерахунком суду сума пені становить 46 265,85 грн.

Що ж до нарахованої суми пені за орендними платежами за травень і червень 2016 року, то прострочення оплати за ними не відбулося, оскільки 25.04.2016 відповідачем оплачено 71 000 грн., а 31.05.2016 - 70 000 грн., тому враховуючи пункт 3.9 Договору вказані суми підлягали заліку в рахунок майбутніх платежів.

Таким чином, стягненню з відповідача підлягає 46 265,85 грн. пені за розрахунком суду; у стягненні ж решти суми (718,34 грн.) пені слід відмовити.

Що ж до стягнення 37 117,76 грн. штрафу, то слід зазначити таке.

Відповідно до пункту 3.8 Договору у разі, якщо на дату сплати орендної плати заборгованість за нею становить загалом не менше ніж три місяці, орендар також сплачує штраф у розмірі 10% від суми заборгованості

Судом перевірено здійснений позивачем розрахунок 10% штрафу та встановлено, що він правильний.

З огляду на викладене, враховуючи, що відповідачем прострочено орендні платежі, стягненню з відповідача підлягає 37 117,76 грн. штрафу.

Крім того, судом встановлено, що у відповідача наявна заборгованість зі сплати орендної плати за січень-квітень, липень і серпень 2016 року у сумі 371 177,56 грн., яка триває більш ніж три місяці, у зв'язку з чим позивач просить розірвати Договір.

Згідно із частиною третьою статті 291 ГК України договір оренди може бути розірваний за згодою сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірваний з підстав, передбачених ЦК України для розірвання договору найму, в порядку, встановленому статтею 188 цього Кодексу.

Статтею 782 ЦК України визначено, що наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за користування річчю протягом трьох місяців підряд.

У разі відмови наймодавця від договору найму договір є розірваним з моменту одержання наймачем повідомлення наймодавця про відмову від договору.

При цьому повинні враховуватися приписи частини другої статті 651 ЦК України, що регулюють розірвання договору.

Відповідно до частини другої статті 651 ЦК України договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у випадку істотного порушення договору іншою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Отже, враховуючи істотне порушення відповідачем умов Договору (тривала несплата орендної плати), дія якого не завершена, господарський суд міста Києва дійшов висновку про те, що Договір підлягає розірванню, а тому позовні вимоги в цій частині вважаються обґрунтованими та підлягають задоволенню.

За приписами статті 49 ГПК України витрати зі сплати судового збору слід покласти на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 43, 49, 82 - 85 ГПК України, господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «НКЛ» (01033, м. Київ, вул. Паньківська, буд. 18; ідентифікаційний код 36792209) з будь-якого рахунку, виявленого під час виконання даного рішення суду, на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 15; ідентифікаційний код 19028107): 371 177 (триста сімдесят одну тисячу сто сімдесят сім) грн. 56 коп. заборгованості; 46 265 (сорок шість тисяч двісті шістдесят п'ять) грн. 85 коп. пені; 37 117 (тридцять сім тисяч сто сімнадцять) грн. 76 коп. штрафу і 8 196 (всім тисяч сто дев'яносто шість) грн. 42 коп. судового збору.

3. Розірвати укладений Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській області (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 15; ідентифікаційний код 19028107) та товариством з обмеженою відповідальністю «НКЛ» (01033, м. Київ, вул. Паньківська, буд. 18; ідентифікаційний код 36792209) договір оренди нерухомого майна, що належить до державної власності, від 30.09.2015 №1727, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гарасютою О.В. та зареєстрований в реєстрі за №453.

4. Після набрання рішенням законної сили видати відповідний наказ.

5. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 17.03.2017.

Суддя О. Марченко