РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.02.2017Справа № 910/1093/17
За позовом Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Пастранссервіс"

про стягнення 13 375,10 грн., -

Суддя Морозов С.М.

За участю представників сторін:

від позивача: Іваненко І.П. (представник за довіреністю № 91/2016/07/278-2 від 27.07.2016р.);

від відповідача: не з'явились.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство "Київенерго" (надалі також - позивач, ПАТ "Київенерго") звернулось до суду з позовною заявою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Пастранссервіс" (надалі також - відповідач) суми в розмірі 13 375,10 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в порушення Правил користування електричною енергією відповідач самовільно здійснив підключення електрообладнань до електричних мереж ПАТ "Київенерго" без укладення відповідного договору, без дозволу та без оплати за спожиту електроенергію.

Відповідач письмового відзиву на позовну заяву до матеріалів справи не надав, явку свого представника в судові засідання не забезпечив, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, докази чого містяться в матеріалах справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.01.2017р. прийнято позовну заяву до розгляду та порушено провадження у справі, розгляд призначено на 14.02.2017р.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.02.2017р., розгляд справи відкладено до 28.02.2017р.

Судом враховано, що відповідно до п. 3.9. постанови Пленуму Вищого господарського суду України №18 від 26.12.2011р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", розпочинаючи судовий розгляд, суддя має встановити, чи повідомлені про час і місце цього розгляду особи, які беруть участь у справі, але не з'явилися у засідання.

Особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце розгляду судом справи у разі виконання останнім вимог частини першої статті 64 та статті 87 ГПК.

За змістом цієї норми, зокрема, в разі якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), і не повернуто підприємством зв'язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.

У випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Зважаючи на те, що неявка представника відповідача, належним чином повідомленого про час та місце судового засідання, не перешкоджає всебічному, повному та об'єктивному розгляду справи, а також зважаючи на достатність в матеріалах справи доказів, необхідних для розгляду всіх обставин справи, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами в порядку ст. 75 ГПК України.

В судовому засіданні 28 лютого 2017 року було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

26.01.2016р. уповноваженими представниками ПАТ "Київенерго" проведено перевірку електрообладнання відповідача за адресою: м. Київ, Зупинка Міцкевича, бул. Чоколівський, під час проведення якої було зафіксовано факти самовільного підключення струмоприймачів відповідача до електричної мережі позивача з метою безоблікового споживання електричної енергії.

За приписами ч. 2 ст. 275 ГК України відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії) регулюються Правилами користування електричною енергією (затв. постановою НКПРЕ України від 31 липня 1996 року №28, далі - ПКЕЕ).

У розумінні п. 1.2 ПКЕЕ споживачем електричної енергії є юридична або фізична особа, що використовує електричну енергію для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.

Водночас зі змісту інших положень ПКЕЕ, та зокрема, з підпункту 1 пункту 10.2, вбачається, що даний термін необхідно застосовувати в значно ширшому значенні, оскільки він також розповсюджується і на осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору на електропостачання.

Вищевказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 16.05.2011 № 3-38гс11, і також там викладено, що дія ПКЕЕ поширюється на осіб, які використовують електричну енергію на підставі договору так і на осіб, які в порушення цих ПКЕЕ споживають електричну енергію в позадоговірному порядку внаслідок самовільного підключення до електромереж.

Відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

У зв'язку з виявленими обставинами, комісією ПАТ "Київенерго" було складено відповідний акт про порушення №46620 від 26.01.2016р. (надалі - акт), від підпису якого споживач (відповідач) відмовився.

Вказаний акт ПАТ "Київенерго" містить зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти ПКЕЕ та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків.

При цьому, судом враховано, що вказані акти відповідно до п.6.41 ПКЕЕ вважаються дійсними, оскільки, хоча і не підписані відповідачем (примітка «від підпису відмовився»), але підписані трьома уповноваженими представниками позивача (постачальника електричної енергії/електропередавальної організації) та відповідно до ПКЕЕ дійсність акту не ставиться у залежність від виклику його представників для прийняття участі у перевірці.

Відповідно до ст. 174 ГК України господарські зобов'язання можуть виникати, зокрема, внаслідок заподіяння шкоди суб'єкту або суб'єктом господарювання, придбання або збереження майна суб'єкта або суб'єктом господарювання за рахунок іншої особи без достатніх на те підстав.

Як вбачається з вказаного вище акту, споживання електричної енергії за вищезазначеною адресою відбувалось без дозволу позивача, представниками якого було вжито заходів щодо повного відключення від електропостачання даних об'єктів (п. 7 акту та Акт про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) № 46620/1 від 26.01.2016р.).

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

У відповідності до п. 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками позивача (постачальника електричної енергії/електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення було визначено обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Рішеннями комісії ПАТ "Київенерго" по розгляду акта про порушення № 46620 від 26.01.2016р., що оформлені протоколами № 431 від 02.03.2016р. та № 758 від 12.04.2016р. за відсутності споживача (відповідача) встановлено, що споживач (відповідач) порушив ПКЕЕ, а саме: ст. ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», п. п. 1.3, 5.1, 6.40, 10.2 ПКЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі з метою без облікового споживання та відкладено розгляд акту про порушення для належного запрошення споживача на наступне засідання комісії.

При цьому, листами № 030/34-805 від 03.03.2016р. та № 030/34-1323 від 12.04.2016р. позивач повідомляв відповідача (докази направлення в матеріалах справи) про проведення 12.04.2016р. та 25.05.2015р. відповідно засідань комісії з розгляду актів порушень, на якій буде розглянуто акт № 46620 від 26.01.2016р.

Рішенням комісії ПАТ "Київенерго" по розгляду акта про порушення № 46620 від 26.01.2016р., що оформлене протоколом № 1118 від 25.05.2016р., за відсутності споживача (відповідача) встановлено, що останній порушив ПКЕЕ та вирішено провести нарахування згідно п. 2.6 та за формулою 2.7 «Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ за період з 21.05.2015р. по 26.01.2016р., потужність самовільного підключення Р = 2,46 кВт, режим роботи: 12 годин на добу, 7 днів на тиждень, до сплати за недораховану електроенергію підлягає сума в розмірі 13 375,10 грн. за 7 409,52 кВт.

Судом також перевірено долучені до матеріалів справи розрахунки вартості електроенергії спожитої без обліку (договору), за вказаним вище актом та визнано його обґрунтованим і арифметично правильним, розмір заборгованості є доведеним залученими позивачем до справи доказами, а також відсутністю їх спростування з боку відповідача.

Відповідно до п. 6.42 ПКЕЕ рішення комісії набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу.

Докази оскарження споживачем рішення комісії позивача, що оформлене протоколом № 1118 від 25.05.2016р. у судовому порядку в матеріалах справи відсутні.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем 26.05.2016р. було направлено на адресу відповідача рахунок № 94035122/акт 46620 від 25.05.2016р. на суму 13 375,10 грн.

Відповідно до п. 6.43 ПКЕЕ споживач має оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Відповідно до статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно з ч. 3 ст. 1212 Цивільного кодексу України положення цієї глави застосовуються, зокрема, до вимог про відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

За змістом ч. 2 ст. 1213 Цивільного кодексу України у разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість.

Оскільки відповідач не є енергопостачальною організацією, то він не має можливості повернути позивачу електричну енергію в натурі, яку спожив без договору, та отже він має відшкодувати її вартість (аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду України від 16.05.2011 № 15/147/10).

Як зазначає позивач та вказане підтверджується наданою останнім до матеріалів справи довідкою про надходження коштів від відповідача за актом порушень ПКЕЕ № 46620 від 26.01.2016р. відповідачем після порушення провадження у даній справі (07.02.2017р.) було частково оплачено нарахування на суму 3 150,00 грн.

У зв'язку з проведенням часткової оплати відповідачем суми боргу за актом порушень, останній визнав факт наявності з його боку порушення ПКЕЕ та здійсненої позивачем суми нарахувань.

Відповідно до п. 1-1 ч. 1 ст. 80 ГПК України господарський суд припиняє провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

В судовому засіданні 28.02.2017р. представник позивача просила суд стягнути з відповідача суму нарахувань за актом в розмірі 10 225,10 грн.

Відповідно до ст. ст. 33, 34 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За таких обставин, дослідивши всі обставини справи, перевіривши їх наявними доказами, судом встановлено, що провадження у справі в частині стягнення з відповідача суми боргу в розмірі 3 150,00 грн. підлягає припиненню на підставі п. 1-1 ч. 1 ст. 80 ГПК України, в іншій частині позовні вимоги в справі №910/1093/17 підлягають задоволенню та до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає сума основного боргу в розмірі 10 225,10 грн.

Оскільки часткова сплата суми боргу проведена відповідачем після порушення провадження у справі, судовий збір в розмірі 1 600,00 грн., відповідно до положень статті 49 Господарського процесуального кодексу України, покладається на відповідача.

Керуючись ст.ст. 33, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Провадження у справі в частині стягнення суми боргу в розмірі 3 150,00 грн. припинити.

2. В іншій частині позовні вимоги задовольнити.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Пастранссервіс" (ідентифікаційний код 35551723, адреса: 02098, м. Київ, вул. Дніпровська Набережна, буд. 9-А, кв. 193) на користь Публічного акціонерного товариства "Київенерго" (ідентифікаційний код 00131305, адреса: 01001, м. Київ, пл. І.Франка, буд. 5) 10 225,10 грн. (десять тисяч двісті двадцять п'ять гривень 10 коп.) суми основного боргу та 1 600,00 грн. (одну тисячу шістсот гривень 00 коп.) судового збору.

4. Після вступу рішення в законну силу видати наказ.

5. Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 06.03.2017р.

Суддя С.М. Морозов