УХВАЛА

06.03.2017№ 910/24477/16

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/24477/16

за позовом Київської місцевої прокуратури №5, м. Київ, в інтересах держави в особі Київської міської ради, м. Київ,

до товариства з обмеженою відповідальністю "Глорія", м. Київ,

про розірвання договору від 03.04.2006 №78-6-00343, повернення земельної ділянки та стягнення 398 960,50 грн.,

за участю представників:

прокуратури - Винника О.О. (прокурор відділу; посвідчення від 15.12.2015 №036704);

позивача - Баранова В.В. (довіреність від 30.01.2017 №225-КМГ-219);

відповідача - Корчагіна В.А. (довіреність від 13.02.2017 №б/н),

ВСТАНОВИВ:

Київська місцева прокуратура №5 (далі - Прокуратура) в інтересах держави в особі Київської міської ради (далі - Рада) звернулася до господарського суду міста Києва з позовом про:

- розірвання договору від 03.04.2006 №78-6-00343 оренди земельної ділянки (далі - Договір), що знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Московський, 9б (просп. Степана Бандери), укладеного Радою та товариством з обмеженою відповідальністю «Глорія» (далі - Товариство);

- зобов'язання Товариства повернути Раді земельну ділянку 3 729 м2 (кадастровий номер :78:122:0020), що знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Московський, 9б (просп. Степана Бандери), у стані, придатному для її подальшого використання;

- стягнення з Товариства 398 960,50 грн. заборгованості з орендної плати за Договором.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 04.01.2017 порушено провадження у справі.

24.01.2017 Прокуратура подала суду повідомлення про відсутність аналогічного спору.

Товариство 21.02.2017 подало суду довідку Державної податкової інспекції в Оболонському районі Головного управління ДФС у м. Києві про відсутність податкового боргу з орендної плати за землю станом на 17.02.2017.

03.03.2017 Прокуратура подала суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій просила суд стягнути з Товариства 398 960,50 грн. заборгованості з орендної плати за Договором на користь Ради.

Разом з тим, представники сторін подали суду клопотання про продовження строку розгляду справи.

Відповідно до частини першої статті 69 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви, проте частиною третьою вказаної статті передбачено, що у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

Частиною третьою статті 77 ГПК України встановлено, що суддя має право оголосити перерву в засіданні в межах встановленого строку вирішення спору з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Судом в розгляді даної справи оголошено перерву до 27.03.2017 о 15 год. 40 хв.

Відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено в пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №11 "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення", оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК України, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов'язані зі станом здоров'я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.

Беручи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, характер процесу, клопотання сторін, суд дійшов висновку про необхідність продовження строку розгляду справи.

З огляду на викладене, керуючись статтями 69, 77, 86 ГПК України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання представників сторін про продовження строку розгляду справи.

2. Продовжити строк розгляду спору.

Суддя О. Марченко