ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" лютого 2017 р. Справа № 914/2500/16

ОСОБА_1 апеляційний господарський суд у складі колегії:

головуючого-судді Костів Т.С.

суддів Галушко Н.А.

ОСОБА_2

при секретарі Кобзар О.В.

розглянувши апеляційну скаргу Підприємства обєднання громадян ОСОБА_1 спортивно-культурного центру Шахової асоціації незрячих України Орієнтир, м.Львів, вх. №01-05/3838/16 від 13.12.2016 року

на рішення господарського суду Львівської області від 28.11.2016 року

у справі № 914/2500/16

за позовом: Підприємства обєднання громадян ОСОБА_1 спортивно-культурного центру Шахової асоціації незрячих України Орієнтир, м. Львів

до відповідача: ОСОБА_3 акціонерного товариства Львівобленерго, м. Львів

про: визнання недійсним та скасування рішення комісії, визнання неправомірними дій відповідача по припиненню подачі електроенергії.

За участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_4-представник на підставі довіреності № 190902 від 19.09.2016 року, ОСОБА_5 керівник.

від відповідача: ОСОБА_6 представник на підставі довіреності №112-7633 від 14.12.2016 року;

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини постанови

В С Т А Н О В И В :

рішенням господарського суду Львівської області від 28.11.2016 року у справі №914/2500/16 (суддя Король М.Р.) у позовних вимогах Підприємства обєднання громадян ОСОБА_1 спортивно-культурного центру Шахової асоціації незрячих України Орієнтир, до відповідача ОСОБА_3 акціонерного товариства Львівобленерго, про визнання недійсним та скасування рішення комісії, визнання неправомірними дій відповідача по припиненню подачі електроенергії відмовлено повністю.

Не погоджуючись з рішенням господарського суду Львівської області від 28.11.2016 року у справі №914/2500/16, позивач Підприємство обєднання громадян ОСОБА_1 спортивно-культурного центру Шахової асоціації незрячих України Орієнтир, подав апеляційну скаргу.

Зокрема, скаржник у поданій апеляційній скарзі зазначає про те, що застосовуючи норму ч. 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії затвердженого постановою КМУ від 08.02.2006 року № 122 «Про затвердження Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії» не застосовано норму п. 3 цього Порядку, яким передбачено, що «Факти пошкодження приладів (систем) обліку, пломб на приладах, а також Факти втручання в їх роботу, що призвели до заниження показань, встановлюються спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо. Застосовуючи п. 3 п.2.1 ОСОБА_4, судом першої інстанції не враховано, що зміни показів приладів обліку у споживача при застосуванні п.п. 3 п.2.1. можуть мати місце тільки при фіксації змін показів приладів обліку індикатором впливу постійного(змінного) магнітного або електричного полів і то у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора факт встановлення якого підтверджується у акті пломбування. Не дослідивши зміст акту пломбування лічильника СКП «Орієнтир» та не зясувавши факту встановлення такого індикатора у споживача суд першої інстанції дійшов невірного висновку про те, що мало місце порушення ПКЕЕ СКЦ «Орієнтир». Чинне законодавство не містить заборони щодо доведення вчинення факту правопорушення Правил споживачем і іншими додатковими доказами, однак донарахування обсягу та вартості недоврахованої електроенергії здійснюється на підставі даних, зазначених в акті.

На підставі викладеного апелянт просить скасувати рішення господарського суду Львівської області від 28.11.2016 р. у справі №914/2500/16 та задовольнити позов.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.12.2016 року, справу №914/2500/16 розподілили головуючому судді Костів Т.С. та іншим суддям, а саме: суддям Желіку М.Б. та Марку Р.І..

Ухвалою ОСОБА_1 апеляційного господарського суду від 16.12.2016 р., подані скаржником матеріали визнано достатніми для прийняття їх до провадження в апеляційній інстанції, розгляд справи призначено на 10.01.2017 року.

В судовому засіданні 10.01.2017 року оголошено перерву до 07.02.2017 року.

Розпорядженням керівника апарату суду від 06.02.2017 року №60 справу №914/2500/16 призначено до повторного автоматизованого розподілу у звязку із перебуванням у відпустці судді члена колегії Марка Р.І..

Протоколом автоматичної зміни складу колегії суддів від 06.02.2017 року, судову справу №914/2500/16 , розприділили головуючому судді Костів Т.С.. та іншим суддям, а саме: ОСОБА_7 та ОСОБА_2.

Ухвалою суду від 07.02.2017 року розгляд справи відкладався на 14.02.2017 року з мотивів, наведених у ній.

В судовому засіданні 14.02.2017 року оголошено перерву до 28.02.2017 року.

Представникам сторін розяснено їх права та обовязки згідно ст.22 ГПК України.

В судове засідання 28.02.2017 року зявився представник відповідача, проти поданої апеляційної скарги заперечив, рішення прийняте господарським судом Львівської області від 28.11.2016 року вважає законним та обґрунтованим, просив залишити його без змін апеляційну скаргу без задоволення.

Представник апелянта в судове засідання 28.02.2017 року зявився, подану ним апеляційну скаргу підтримав в повному обсязі, надав усні пояснення по суті спору.

Розглянувши апеляційну скаргу, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне:

як правильно встановив суд першої інстанції, 04.10.2013 року між ОСОБА_3 акціонерним товариством Львівобленерго (постачальник) та Підприємством обєднання громадян ОСОБА_1 спортивно-культурним центром Шахової асоціації незрячих України Орієнтир (споживач) укладено договір на постачання електричної енергії №52114, відповідно до п.1.1. якого Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача з приєднаною потужністю зазначеною в додатку №9 Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії, а Споживач оплачує вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору. Точка продажу електричної енергії зазначена в додатку №6 Однолінійна схема.

Відповідно до п.2.1. Договору, під час виконання умов цього Договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим Договором, Сторони зобовязуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

Згідно пункту 3.1.4. Договору, Постачальник має право вимагати відшкодування збитків, завданих Постачальнику внаслідок порушення Споживачем умов цього Договору.

Відповідно до п.4.2.3. Договору, Споживач сплачує Постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до ОСОБА_2 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за №782/12656, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій Споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 4.4. Договору встановлено, що у разі виявлення однією із сторін порушень умов Договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін Договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акта. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта в акті робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

Згідно з п. 7.1. Договору, облік електроенергії, спожитої Споживачем та (або) субспоживачами, приєднаними до електричних мереж Споживача, здійснюється згідно з вимогами ПУЕ та ПКЕЕ. У разі порушення Споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються Постачальником шляхом розрахунку згідно з вимогами додатка Порядок розрахунків. Цей Договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2013 року. Договір вважається щоразу продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії Договору жодною із Сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (п.9.4. договору).

Як вбачається із матеріалів справи, даний Договір продовжував свою дію на кожен наступний календарний рік та є чинним станом на момент розгляду даної справи, що не заперечувалося представниками сторін.

11.03.2016 року за наслідками перевірки приладу обліку (лічильника НІК 2303АРК1, №0167615) представниками ПАТ Львівобленерго - ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 ОСОБА_11, за участю ОСОБА_12, складено Акт про порушення №027919, в якому зазначено, що перевіркою користування електричною енергією за адресою: вул. Ткацька, 31, м. Львів виявлено порушення, яке полягало в діях Споживача, які призвели до зміни показів приладу обліку, а саме встановлення на прилад обліку пристроїв зовнішнього впливу (генератора електромагнітного випромінювання), при підключеному навантаженні внаслідок дії встановленого пристрою зовнішнього впливу лічильник не здійснював облік електроенергії (показ лічильника не змінювався), що є порушенням п.6.40,10,2 ПКЕЕ. Роботу випромінюваного пристрою зафіксовано на частоті 545 мГц за допомогою аналізатора сигналу HF-6080V4, частотоміру SC-1 Plus. Відповідно до п. 9 Акту про порушення ПКЕЕ, прилад обліку знятий, укладений у сейфпакет №В00012976 та вилучений представниками відповідача, замінений при перевірці. До вказаного Акту про порушення ПКЕЕ додано схему підключення електроустановки Споживача, сейфпакет №В00012976, фото та відеофіксацію порушень ПКЕЕ.

Разом з тим, як вбачається із вищевказаного акту, представник Споживача підписати Акт про порушення ПКЕЕ відмовився, однак жодних пояснень чи зауважень до змісту акту не подав, мотиви своєї відмови від підписання акту не вказав.

30.03.2016 року відбулось засідання комісії відповідача з розгляду актів про порушення ПКЕЕ, на якому комісія, розглянувши Акт про порушення ПКЕЕ, на підставі ПКЕЕ та ОСОБА_2 визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією вирішила провести нарахування обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії за період з дати останнього контрольного огляду 25.12.2015 року, виходячи із дозволеної потужності та години роботи обладнання згідно договору.

Вищевказане рішення комісії оформлено протоколом №027919-ЛОЕ. Копію протоколу №027919-ЛОЕ засідання комісії ПАТ Львівобленерго з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією від 30.03.2016 року, розрахунок обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості та рахунок №32-027919-ЛОЕ вручено 24.05.2016 року повноважному представнику Споживача ОСОБА_12 Повідомленням №ЗО-03044 від 05.09.2016 року відповідач попередив позивача про припинення подачі електроенергії з 19.09.2016 року, у випадку непогашення впродовж 2 банківських днів заборгованості згідно з актом про порушення ПКЕЕ. Листом №190901 від 19.09.2016 року позивач заперечив щодо припинення електропостачання. Проте, враховуючи нездійснення позивачем оплати недоврахованої енергії, відповідачем було припинено електропостачання.

При вирішенні спору суд першої інстанції підставно виходив з того, що згідно ст.26 Закону, споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Згідно ч.1 ст.277 ГК України, абоненти користуються енергією з додержанням правил користування енергією відповідного виду. Відповідно до п.6.40 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України від 31.07.96 № 28 (надалі - ПКЕЕ), у разі виявлення пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до ОСОБА_2 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.06 №562. Згідно п.6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці. ПКЕЕ передбачають дійсність акту про порушення, якщо він підписаний трьома представниками постачальника (аналогічна позиція викладена в постановах ВГСУ від 19.02.2015 року у справі №902/598/14, від 17.08.2016 року у справі №916/4691/15).

В даному випадку Акт про порушення ПКЕЕ підписали чотири представники відповідача, що є належним його оформленням. Законодавством не наділено електропостачальну організацію іншими засобами доведення факту порушення ПКЕЕ споживачем (у випадку, якщо представник не називає свого прізвища та посади, не надає доказів своїх повноважень), як лише підписи трьох осіб на акті про порушення ПКЕЕ (аналогічна позиція викладена в постановах ВГСУ від 22.10.2015 року у справі №902/598/14, від 31.05.2016 року у справі №923/1861/15, від 12.07.2016 року у справі №907/1181/15).

Враховуючи вищенаведене, відсутність повноважень на підписання зі сторони ОСОБА_12 Акту про порушення ПКЕЕ, не є підставою вважати відсутнім порушення ПКЕЕ позивачем, з огляду на той факт, що вищевказаний акт було підписано більш, ніж трьома представниками електропостачальної організації. Окрім того, в матеріалах справи також наявна, видана позивачем довіреність №170501 від 17.05.2016 року, відповідно до якої ОСОБА_12 надано право отримати у відповідача документи для позивача та підписати необхідні для цього документи. З Акту про порушення ПКЕЕ не вбачається, що особа, присутня при складенні акту ОСОБА_12, попередила представників відповідача, що вона не уповноважена бути присутнім при проведенні перевірки дотримання споживачем ПКЕЕ (на аналогічну обставину звернув увагу і Вищий господарський суд України у постанові від 20.10.2015 року у справі №908/2340/14) і будь-яких зауважень до складеного акту, в тому числі з цього приводу, в п. 10 вказаного акту не зазначено. Крім того, ОСОБА_12 разом із керівником позивача, як представники позивача, були присутніми на засіданні комісії з розгляду Акту про порушення ПКЕЕ.

У постанові від 16.02.2015 року у справі №918/851/13 Вищий господарський суд України зазначив, що дефекти акту не можуть спростовувати факту порушення, якщо він знайшов своє підтвердження в сукупності інших доказів, наприклад, в акті експертизи, протоколі засідання комісії тощо. Факт порушення ПКЕЕ підтверджується також протоколом засідання комісії №32-027919-ЛОЕ від 30.03.2016 року, відеофіксацією порушення та схемою підключення електроустановки Споживача, що є додатками до Акту про порушення ПКЕЕ.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що доводи позивача щодо невикористання ним генератора зовнішнього впливу не підтверджено належними доказами, правові підстави вважати непідтвердженим факт порушення позивачем ПКЕЕ відсутні.

Згідно приписів статті 235 ГК України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. Частиною 1 статті 236 ГК України встановлено види оперативно-господарських санкцій, серед яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання стороною, яка порушила зобов'язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо. Перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно - господарські санкції (частина 2 статті 236 ГК України). Згідно частини 1 статті 237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання.

Згідно п.3.2 ПКЕЕ, відповідальність за технічний стан засобів обліку несе та організація, на балансі якої вони перебувають, або організація, яка здійснює їх експлуатацію на підставі відповідного договору.

Відповідно до п.3.3ПКЕЕ, відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Згідно ч.4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 08.02.2006р. № 122 Про затвердження порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.

Відповідно до п.6.42 ПКЕЕ, на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Відповідно до листа НКРЕ від 05.10.2012р. питання щодо визначення алгоритму розрахунку обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії відповідно до ОСОБА_2 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006р. № 562, та достатності вихідних даних, зазначених в акті про порушення, для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та суми завданих споживачем збитків внаслідок порушення Правил та/або умов договору вирішується під час розгляду акта про порушення на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Враховуючи вищенаведене, суд першої інстанції підставно визнав доведеним факт вчинення скаржником правопорушення у сфері електроенергетики, а тому застосування відповідачем оперативно-господарської санкції до позивача у вигляді нарахування вартості недоврахованої електричної енергії є правомірним та таким, що не суперечить умовам Договору, ПКЕЕ, ОСОБА_2 та приписам статей 235-237 ГК України.

Щодо доводів скаржника про неправильний розрахунок оперативно-господарської санкції, то суд першої інстанції підставно зазначив, що в Акті про порушення ПКЕЕ зафіксовано порушення, котре полягало в діях Споживача, які призвели до зміни показів приладу обліку, а саме встановлення на прилад обліку пристроїв зовнішнього впливу (генератора електромагнітного випромінювання), при підключеному навантаженні внаслідок дії встановленого пристрою зовнішнього впливу лічильник не здійснював облік електроенергії (показ лічильника не змінювався), що є порушенням п.6.40,10,2 ПКЕЕ. У даному випадку в позивача було виявлено пристрій, що занижує покази приладу (генератор електромагнітного випромінювання), котрий блокує роботу приладу обліку; вплив на роботу приладу обліку генератором електромагнітного випромінювання не викликає фізичних та хімічних змін в матеріалах, з яких виготовляється прилад обліку; в результаті вищевказаного впливу не відбувається пошкодження приладу обліку та після вимкнення живлення у генератора електромагнітного випромінювання метрологічні характеристики приладу обліку відповідають встановленим для нього нормованим метрологічним характеристикам, тобто не залишається будь-яких слідів використання такого генератора.

Враховуючи те, що відповідно до пп.3 п.2.1. Методики, остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо), вказане порушення ПКЕЕ, з врахування перелічених вище ознак, котрі зафіксовано Актом про порушення ПКЕЕ, відноситься до інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку.

Крім того, згідно з п.2.1. Методики, у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку, факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. Відповідно до п. 3.1. Методики, факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

Враховуючи, що дане порушення ПКЕЕ не є фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку, відтак не потребує проведення експертизи для підтвердження факту порушення, крім того факт втручання споживача в роботу приладів обліку не може бути підтверджений експертизою, оскільки вплив на роботу приладу обліку генератором електромагнітного випромінювання не викликає фізичних та хімічних змін в матеріалах, з яких виготовляється прилад обліку; в результаті вищевказаного впливу не відбувається пошкодження приладу обліку та після вимкнення живлення у генератора електромагнітного випромінювання метрологічні характеристики приладу обліку відповідають встановленим для нього нормованим метрологічним характеристикам, тобто не залишається будь-яких слідів використання такого генератора.

Судом першої інстанції правильно встановлено, що нарахування позивачу суми вартості недоврахованої електроенергії здійснювалось ПАТ Львівобленерго на підставі пп. в п.2.5 ОСОБА_2, згідно якого у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї ОСОБА_2, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (w, кВт./год.) визначається за формулою W доб = P · t доб · K в (2.4), де: P - потужність (кВт), визначена як дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, зокрема, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність). Враховуючи вищевказане, використання при здійсненні розрахунку вартості недоврахованої електричної енергії показника дозволеної до використання потужності (100кВт), яка визначена Договором, є доцільним та обґрунтованим, оскільки згідно з пунктом 5 Акта про порушення ПКЕЕ, паспортні дані на момент перевірки струмоприймачів відсутні; одночасне підключення наявних струмоприймачів на максимальну потужність не надано (аналогічна позиція викладена в постанові ВГСУ від 12.04.2016 року у справі №904/6754/15).

Крім того, у п.2.5. Методики зазначено, що за умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K = 0,5. У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K = 0,75.

Враховуючи вищезазначений п.5 Акту про порушення ПКЕЕ та недосягнення згоди сторін, відповідачем при розрахунку недоврахованої електроенергії правомірно було застосовано коефіцієнт використання електрообладнання 0,75. Відповідно до пункту 2.5 ОСОБА_2, зокрема, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї ОСОБА_2 (інші дії споживача, що призвели до зміни показів приладів обліку) кількість днів у періоді, за який має здійснюватись перерахунок (Дпер-, день) визначаються за формулою: Дпер=Дпор+Д усун-, де: Дпор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі, коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Останній контрольний огляд приладу обліку (лічильника НІК 2303АРК1, №0167615, встановленого у позивача за адресою: вул. Ткацька, 31 у м. Львів) перед складанням Акту про порушення ПКЕЕ (11.03.2016р.), проведено 25.12.2015 року, про що складено відповідний акт (№602446 від 25.12.2015р.), у зв'язку з чим комісією ПАТ Львівобленерго проведено розрахунок вартості недоврахованої електричної енергії за період, що не перевищує періоду, що передбачений Методикою. Перевіривши правильність розрахунку обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що такий здійснено вірно, а відтак, відповідачем правомірно застосована оперативно-господарська санкція у розмірі 82909,46грн., котра оформлена протоколом №32-027919-ЛОЕ від 30.03.2016 року.

Відповідно до абз.1 п.6.42. ПКЕЕ, на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У абз.4 п.6.42. ПКЕЕ зазначено, що рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу.

Відповідно до пп.4 п.7.5. ПКЕЕ, постачальник електричної енергії (електропередавальна організація або основний споживач за погодженням постачальника електричної енергії) зобов'язаний, попередивши споживача не пізніше ніж за три робочих дні, припинити повністю або частково постачання йому електричної енергії (передачу або спільне використання технологічних електричних мереж), у тому числі на виконання припису представника відповідного органу виконавчої влади, у разі несплати за недовраховану електричну енергію, визначену відповідно до законодавства. Повідомленням №ЗО-03044 від 05.09.2016 року відповідач попередив позивача про припинення подачі електроенергії з 19.09.2016 року.

Враховуючи вищенаведене, а також несплату скаржником вартості недоврахованої електричної енергії, відповідачем правомірно було припинено електропостачання.

Відповідно до ст. 33 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

У відповідності до ч. 1 ст. 101 ГПК України, у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Додаткові докази приймаються судом, якщо заявник обгрунтував неможливість їх подання суду першої інстанції з причин, що не залежали від нього.

Відповідно до ст. 43 ГПК України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Однак, у встановленому законом порядку підстави, передбачені у ст. 104 ГПК України для скасування або зміни судового рішення не були доведені суду належними доказами.

Відтак, беручи до уваги наведене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення господарського суду Львівської області від 28.11.2016 р. у справі № 914/2500/16 прийняте на підставі матеріалів справи, у відповідності до норм матеріального та процесуального права, посилання скаржника, викладені ним в апеляційній скарзі, висновків господарського суду Львівської області не спростовують, а відтак, не визнаються такими, що можуть бути підставою для його скасування.

Керуючись ст.ст. 1, 21, 33, 43, 49, 99, 101, 103, 105 ГПК України, ОСОБА_1 апеляційний господарський суд,

П О С Т А Н О В И В:

1.Апеляційну скаргу Підприємства обєднання громадян ОСОБА_1 спортивно-культурного центру Шахової асоціації незрячих України Орієнтир, м.Львів, вх. №01-05/3838/16 від 13.12.2016 року - залишити без задоволення, а рішення господарського суду Львівської області від 28.11.2016 р. у справі № 914/2500/16 без змін.

2.Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку.

3.Матеріали справи скеровуються до господарського суду Львівської області.

Повний текст постанови суду оформлено і підписано відповідно до вимог статті 105 ГПК України 03.03.2017 року.

Головуючий-суддя Костів Т.С.

Суддя Галушко Н.А.

Суддя Желік М.Б.