УХВАЛА

про повернення позовної заяви

07.03.2017Справа № 910/3566/17
Cуддя Грєхова О.А., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Галафарм»

до Приватного підприємства «Науково-виробниче підприємство «Радо»

про стягнення заборгованості, штрафних санкцій, збитків та процентів за користування чужими грошовими коштами за несвоєчасну і неповну оплату придбаного товару в розмірі 22 743,70 грн.

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Господарського суду міста Києва передані позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Галафарм» до Приватного підприємства «Науково-виробниче підприємство «Радо» про стягнення заборгованості, штрафних санкцій, збитків та процентів за користування чужими грошовими коштами за несвоєчасну і неповну оплату придбаного товару в розмірі 22 743,70 грн.

Розглянувши зазначену позовну заяву з доданими до неї документами суд дійшов висновку про те, що вона підлягає поверненню позивачу без розгляду з наступних підстав.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України суд повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до частини 1 статті 54 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до господарського суду в письмовій формі і підписується повноважною посадовою особою позивача або його представником.

Частиною третьою статті 57 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Позовну заяву подану позивачем до господарського суду міста Києва підписано Директором ОСОБА_2 на підтвердження повноважень якої, останньою не долучено до позовної заяви жодного документа.

В свою чергу, з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що керівниками Товариства з обмеженою відповідальністю «Галафарм» є ОСОБА_3 - підписант (представництво в органах статистки); ОСОБА_4 - підписант (представництво в органах пенсійного фонду України); ОСОБА_5 - підписант (представництво в податкових органах України); ОСОБА_2 - керівник з 01.03.2015 (згідно статуту).

Проте, матеріали позовної заяви не містять Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Галафарм», для встановлення наявних у керівників позивача обмежень.

Таким чином, оскільки матеріали позовної заяви не містять Статуту позивача, який би свідчив про те, які самі обмеження наявні у керівників позивача, суд дійшов висновку, що до позовної заяви не додано документів, на підтвердження повноважень ОСОБА_2 на підписання вищезазначеної позовної заяви.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 57 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 63 ГПК України позовна заява і додані до неї документи повертаються позивачу без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно п.п. 2 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру розмір судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до п. 2.21 постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» від 21 лютого 2013 року N 7 платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором. Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

В свою чергу, Законом України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв'язку.

Таким чином, документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення поштового зв'язку, які прийняли платіж, а також платіжне доручення.

Відповідно до п. п. 2.20., 2.21 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013р.,чинним законодавством не встановлено якихось спеціальних вимог щодо оформлення платіжних документів, за якими перераховуються суми судового збору. Отже, таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Відповідно до п. 3.1 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004р. №22 платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Згідно додатку 2, 8 зазначеної інструкції для заповнення реквізиту №40 платіжного доручення (М.П.) ставиться відбиток печатки платника, зразок якої заявлений банку платника в картці зі зразками підписів та відбитка печатки, для - реквізиту №41 (підписи платника) ставляться підписи (підпис) відповідальних осіб платника, які повноважені розпоряджатися рахунком і зразки підписів яких заявлені банку платника в картці зі зразками підписів та відбитка печатки, для - реквізиту №51 (дата виконання) зазначаються число, місяць та рік списання коштів з рахунку платника цифрами у форматі ДД/ММ/РРРР або число зазначається цифрами ДД, місяць - словами, рік - цифрами РРРР, які засвідчуються підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку.

В якості доказу сплати судового збору за подання позовної заяви б/н від 28.02.2017 позивачем до позовної заяви додано платіжне доручення № 19271 від 28.02.2017 на суму 1600,00 грн., що не містить підпису відповідальних осіб платника, печатка товариства, тобто вказані реквізити не заповнені як того вимагає вищезазначена інструкція.

Відтак позивачем не подано доказів сплати судового збору в розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір».

Разом з тим, доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Враховуючи вищенаведене, керуючись п. п. 1, 4 ст. 63 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Галафарм» і додані до неї документи повернути позивачу без розгляду.

Звернути увагу позивача на те, що після усунення допущених порушень, які стали підставою повернення позовної заяви, він має право повторно звернутися з позовом до суду.

Суддя О.А. Грєхова