УХВАЛА

про повернення позовної заяви

09.03.2017Справа № 910/3568/17
Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М., розглянувши без виклику представників сторін позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Завод "Маяк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Група "Ноосфера"

про стягнення 3 898,02 грн., -

ВСТаНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Завод "Маяк" звернулося до суду з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Група "Ноосфера" суми в розмірі 3 898,02 грн.

Подана Публічним акціонерним товариством "Завод "Маяк" позовна заява № 425/909 від 02.03.2017р. не відповідає вимогам розділу VIII Господарського процесуального кодексу України, а тому підлягає поверненню з посиланням на ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

Приписами ч. 4 ст. 63 ГПК України унормовано, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

У відповідності до п. 3.1 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 № 22, (далі - Інструкція) платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Згідно додатку 2, 8 Інструкції, для заповнення реквізиту № 40 платіжного доручення (М.П.) ставиться відбиток печатки платника, зразок якої заявлений банку платника в картці зі зразками підписів та відбитка печатки; для реквізиту № 41 (підписи платника) ставляться підписи (підпис) відповідальних осіб платника, які повноважені розпоряджатися рахунком і зразки підписів яких заявлені банку платника в картці зі зразками підписів та відбитка печатки. Також у додатку 2 і 8 зазначеної інструкції для заповнення реквізиту № 51 (дата виконання) зазначаються число, місяць та рік списання коштів з рахунку платника цифрами у форматі ДД/ММ/РРРР або число зазначається цифрами ДД, місяць - словами, рік - цифрами РРРР, які засвідчуються підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку.

Проте, додане Публічним акціонерним товариством "Завод "Маяк" до позовної заяви платіжне доручення № 3963 від 03.03.2017р. не може бути прийняте господарським судом як належний доказ, оскільки вказаний платіжний документ не підписаний відповідальними особами позивача та не скріплений відбитком його печатки, тобто вказані реквізити не заповнені як того вимагає зазначена вище Інструкція.

Таким чином, вказане платіжне доручення не може слугувати належним доказом сплати судового збору за подання до господарського суду позовної заяви.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 63 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо порушено правила об'єднання вимог або об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ГПК України в одній позовній заяві може бути об'єднано кілька вимог, зв'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Під вимогою (предмет позову) слід розуміти матеріально - правову вимогу позову, яка складає його предмет. Підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтуються ці вимоги.

Таким чином, виходячи з положень ч. 1 ст. 58 ГПК України, підставами об'єднання позовних вимог для позивача, який звертається з позовом до суду є наявність між такими позовними вимогами одного із зв'язків: - одна підстава виникнення; - одні докази, якими підтверджуються заявлені вимоги.

Отже, об'єднані вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтується позов в цілому. Відтак, допускається можливість об'єднання в одній позовній заяві кілька вимог, якщо обставини, на яких вони ґрунтуються, підтверджуються тими самими доказами.

З аналізу матеріалів поданої позовної заяви випливає, що в ній об'єднано кілька вимог, а саме стягнення заборгованості, відповідно до 2 різних договорів (Договору оренди нерухомого майна №365 від 01.02.2016р. та Договору №365/2 про компенсацію витрат (плати за землю) на утримання орендованого майна від 01.02.2016р.), не пов'язаних між собою поданими доказами.

Аналізуючи вимоги, викладені в позовній заяві, суд дійшов висновку, що сумісний розгляд об'єднаних позивачем вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору, оскільки при вирішенні спору підлягають встановленню обставини щодо підстав, якими обґрунтовується стягнення заборгованості за кожним з договорів, що укладені між сторонами.

Таким чином, для встановлення обставин справи, судом має бути досліджено 2 (два) окремих договори, два окремих предмети спору, два окремих розрахунки суми боргу.

Відповідно до ч. 3 пункту 3.6. Постанови Пленуму Вищого господарського суду міста Києва № 18 від 26.12.2011 року "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" якщо позивач порушив правила об'єднання вимог або об'єднання цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву (стаття 58 та пункт 5 частини першої статті 63 Господарського процесуального кодексу України).

При цьому суд враховує, що навіть у випадку, коли позивач правомірно об'єднав вимоги, пов'язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Повернення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку, після усунення вказаних недоліків.

Керуючись п. п. 4, 5 частини першої ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Завод "Маяк" разом з доданими до неї документами повернути без розгляду.

Суддя С.М. Морозов