РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2017 року Справа № 918/1003/16

Рівненський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Бучинська Г.Б., суддя Грязнов В.В. , суддя Філіпова Т.Л.

при секретарі судового засідання Максютинська Д.В

за участю представників сторін:

позивача: ОСОБА_1, довіреність № 23/09-1, від 23.09.2016р.

відповідача 1 : ОСОБА_2, свідоцтво № 113, від 20.05.1994р.

відповідача 2: ОСОБА_2, свідоцтво № 113, від 20.05.1994р.

третьої особи без самостійних вимог на предмет спору: представник не з"явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу позивача на рішення господарського суду Рівненської області від 22.11.16р. у справі № 918/1003/16 (суддя Горплюк А.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма - Одяг"

до відповідача 1 Фізичної особи - підприємця ОСОБА_3

відповідача 2 Фізичної особи-підприємця ОСОБА_4

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Управлінння містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради

про усунення перешкод в користуванні власністю та припинення незаконної забудови

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма-Одяг» (надалі - позивач) звернулось в господарський суд Рівненської області з позовною заявою (т.1,а.с.2-9) до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 (надалі відповідач1), Фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 (надалі відповідач 2), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради, про усунення перешкод в користуванні власністю, а саме нежитловим приміщенням Торгівельно-розважального комплексу "Злата-Плаза", що знаходиться за адресою м.Рівне, вул.Короленка, 1-А шляхом припинення будівництва, реконструкції Кафе-бару-клуб "Джем", що знаходиться по м.Рівне, вул..Короленка,1, та приведення його до попереднього стану.

Рішенням господарського суду Рівненської області від 22 листопада 2016 року (т.1,а.с.241-250) в позові відмовлено.

В обґрунтування свого рішення суд першої інстанції вказав, що при негаторному позові, власник, який звертається за захистом свого права відповідно до ч. 1 ст. 391 Цивільного кодексу України, зберігає майно у своєму володінні. Права та інтереси власника можуть бути порушені і в тих випадках, коли майно не вибуває з його володіння, але треті особи створюють перешкоди у користуванні чи розпорядженні майном. У таких випадках власник може захистити своє право власності від порушень (не пов'язаних із позбавленням права володіння). Підставою негаторного позову слугують посилання позивача на належне йому право користуватися і розпоряджатися майном та факти, які підтверджують дії відповідача у створенні позивачеві перешкод щодо здійснення цих правомочностей. Проте, жодних належних та допустимих доказів порушення чи не визнання прав позивача з боку відповідачів, суду не подано. Не встановлено факту порушення права позивача і під час судового розгляду справи, а присутній в судових засіданнях представник відповідачів, заперечив проти позову, зазначивши, що відповідачі жодним чином не чинять перешкоди у користуванні приміщенням, а роботи з реконструкції Кафе-бару-клубу "Джем" здійснюються у відповідності до норм чинного законодавства.

Крім того, суд встановив доведеними фактичні обставини щодо видачі 21.06.2016р. Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради Відповідачу містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для реконструкції з надбудовою закладу громадського харчування, з влаштуванням літнього майданчику та тераси, які не скасовані за результатами судового розгляду за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма-Одяг" до Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради постановою Рівненського міського суду Рівненської області від 02.11.2016р. у справі №569/10819/16-а.

Не погоджуючись із винесеним рішенням суду першої інстанції, позивач звернувся з апеляційною скаргою (т.2, а.с.2-5) до Рівненського апеляційного господарського суду, в якій просить рішення господарського суду Рівненської області від 22 листопада 2016 року у даній справі скасувати та прийняти нове, яким позов задоволити.

Обгрунтовуючи свої вимоги, апелянт посилається на порушення господарським судом Рівненської області норм матеріального та процесуального права, а також на невідповідність висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи.

Зокрема, апелянт зазначає, що проектна та дозвільна документація на реконструкцію складена з порушенням містобудівного законодавства, що підтверджується актом Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області №636 від 18.10.2016, проте суд необґрунтовано відхилив клопотання позивача про призначення будівельної технічної експертизи.

Суд також не спростував тверджень позивача про те, що приміщення позивача та відповідача мають спільний фундамент, а здійснення відповідачем реконструкції шляхом добудови декількох поверхів може негативно позначитись на міцності споруди, що призведе чи може призвести до його руйнації та пошкодження.

Апелянт зазначає, що судом не взято до уваги ту обставину, що добудова порушує містобудівне рішення щодо концепції благоустрою майдану Короленка. Окрім цього, реконструкція здійснюється на земельній ділянці, що перебуває у власності позивача.

Крім того, апелянт не погоджується із встановленими судом обставинами видачі містобудівних умов та посилання суду на постанову Рівненського міського суду Рівненської області від 02.11.2016р. у справі №569/10819/16-а. Вказує, що дана постанова не набрала законної сили.

Автоматизованою системою документообігу суду визначено колегію суддів для розгляду справи № 918/1003/16 у складі: головуючий суддя Бучинська Г.Б., суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р. (т.2,а.с. 1).

Ухвалою Рівненського апеляційного господарського суду від 20 грудня 2016 року апеляційну скаргу прийнято до провадження, розгляд скарги призначено на 11 січня 2017 року на 10 годину 40 хв. (т.2, а.с. 2).

На виконання вищевказаної ухвали суду від відповідача надійшло заперечення на апеляційну скаргу (т.2. а.с.21-23), в якій останній вказує, що порушення, на які посилається позивач, зокрема зменшення оглядовості фасаду, зменшення сонячної інсоляції та порушення концепції благоустрою і порушення авторських прав проектанта не є порушеннями прав чи законних інтересів позивача.

Крім того, вказує, що позивачем не доведена протиправність реконструкції. При цьому посилається на те, що актом перевірки органами державної архітектурної інспекції від 18.10.2016 встановлено лише одне порушення заниження відповідачем категорії складності об»єкта із 5 категорії до 3.

В судовому засіданні від 11.01.2017р. представник позивача апеляційну скаргу підтримав в повному обсязі, рішення суду вважає незаконним, таким що прийняте з неповним з'ясуванням судом фактичних обставин у справі та з неправильним застосуванням судом норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що незаконна реконструкція здійснюється на земельній ділянці, яка перебуває у власності товариства , що беззаперечно вказує на наявність порушених прав Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма-Одяг".

Представник відповідача 1 та відповідача 2 - ОСОБА_2, проти апеляційної скарги заперечив в повному обсязі. Вважає рішення законним та обгрунтованим, зазначив, що позивачем не доведена незаконність реконструкції відповідачем кафе-бару "Джем" та наявності в його діях складу правопорушення, а тому просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення залишити без змін.

Представник третьої особи, який не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради не реалізував процесуальне право на участь в судовому засіданні суду апеляційної інстанції, хоча про час та місце його проведення був повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштових відправлень.

Ухвалою Рівненського апеляційного господарського суду від 11 січня 2017 року розгляд апеляційної скарги відкладено на підставі ст.. 77 Господарського процесуального кодексу України на 08 лютого 2017 року на 10 год. 00 хв. (т.2, а.с. 38-39).

У зв»язку із перебуванням у відпустці судді-члена колегії по справі № 918/1003/16 - ОСОБА_5 керівником апарату суду розпорядженням № 01-04/101 від 07.02.2017, відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду та п. 8.2 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Рівненському апеляційному господарському суді, призначено повторний автоматизований розподіл справи №918/1003/16, згідно протоколу якого визначено склад колегії для розгляду справи у складі: головуючий суддя Бучинська Г.Б., суддя Філіпова Т.Л., суддя Грязнов В.В. (т.2,а.с. 45-46).

Ухвалою Рівненського апеляційного господарського суду від 07 лютого 2017 року розгляд апеляційної скарги призначено колегією суддів у складі: головуючий суддя Бучинська Г.Б., суддя Філіпова Т.Л., суддя Грязнов В.В. (т.2,а.с. 47).

08.02.2017 на адресу Рівненського апеляційного господарського суду надійшли додаткові заперечення відповідача на апеляційну скаргу та додав копію рішення Житомирського апеляційного адміністративного суду від 30.01.2017 у справі № 569/10819/16-в, копію декларації на початок виконання будівельних робіт, копію експертного звіту, фотокопії дозвільних документів до робочого проекту реконструкції кафе (т.2, а.с. 49-82).

Крім того, 08.02.2017 на адресу Рівненського апеляційного господарського суду надійшло клопотання позивача про відкладення слухання справи та надання можливості для ознайомлення з її матеріалами (т.2, а.с. 48).

В судовому засіданні від 08.02.2017р. - Представник відповідача 1 та відповідача 2 надав додаткові пояснення щодо заперечень на апеляційну скаргу. Зазначив, що підтвердженням фактів є повторна видача відповідачу містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, а також повторне затвердження декларації про початок реконструкції кафе "Джем" відповідно до розробленого у 2016р. та залишеного без змін станом на 08.02.2017р. робочого проекту реконструкції кафе.

Представник позивача та представник третьої особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради не реалізували процесуальне право на участь у судовому засіданні суду апеляційної інстанції, хоча про час та місце його проведення були повідомлені належним чином, про що свідчать повідомлення про вручення поштових відправлень.

Враховуючи клопотання позивача, ухвалою Рівненського апеляційного господарського суду від 08.02.2017 розгляд справи відкладено на підставі ст. 77 Господарського процесуального кодексу України на 24 лютого 2017 року на 10 год. 00 хв. (т.2, а.с. 85-86).

24.02.2017 на адресу Рівненського апеляційного господарського суду від відповідача 1 та відповідача 2 надійшли додаткові заперечення до апеляційної скарги, до яких додано копії судових рішень Житомирського апеляційного адміністративного суду у справі № 569/10819/16-а, копія постанови Рівненського окружного адміністративного суду від 19.12.2016 у справі №817/1940/16 та копія ухвали Житомирського апеляційного адміністративного суду від 03.02.2017 у справі № 817/1940/16.

Крім того, 24.02.2017 на адресу Рівненського апеляційного господарського суду надійшло клопотання позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи. У даному клопотанні позивач вказує, що приміщення торгівельно-розважального комплексу «Злата Плаза» та кафе-бар-клуб «Джем» мають спільний фундамент, який являється однією суцільною конструкцією, а планування спільних проектних рішень позивача та відповідача не передбачало в майбутньому здійснювати реконструкцію приміщень шляхом збільшення їх площі та навантаження на існуючі конструкції фундаменту. Тому, для встановлення судом підстав обґрунтованості позову, а також відповідності виконання будівельних робіт стандартам та будівельним нормам, законності проектної документації позивач просить на вирішення експерта поставити наступні питання:

- Чи здійснюється реконструкція приміщення кафе-бару-клубу «Джем» на земельній ділянці по вул.Короленка,1-а у м.Рівне, яка перебуває у власності інших осіб, у тому числі ТОВ «Фірма-Одяг»?;

- Чи відповідає розроблена проектно-технічна документація щодо реконструкції кафе-бару-клубу «Джем», на земельній ділянці по вул.Короленка,1-а у м.Рівне, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП тощо)? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності?;

- Чи створює забудова (реконструкція), здійснена ОСОБА_3 на земельній ділянці по вул.Короленка,1-а у м.Рівне, а саме: реконструкція кафе-бару-клубу «Джем», перешкоди в користуванні ТОВ «Фірма-Одяг» будівлями, які належать йому на праві власності, а саме: нежитловими приміщеннями торгівельно-розважального комплексу «Злата Плаза»? Якщо так, то в чому ці перешкоди полягають?

Крім того, 24.02.2017 на адресу Рівненського апеляційного господарського суду надійшло клопотання позивача про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням Рівненського окружного адміністративного суду, прийнятого за результатами розгляду справи № 814/181/17 за позовом ТОВ «Фірма-Одяг» до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про визнання протиправними та скасування декларації про початок робіт. Дане клопотання позивач обґрунтовує тим, що вищевказаною справою будуть встановлені обставини, як мають значення для розгляду даної справи, а саме порушення містобудівного законодавства при здійсненні будівництва, розробки проектної документації на основі недостовірних відомостей.

В судове засідання, яке відбулось 24 лютого 2017 року, з»явились представник позивача(апелянт) та представник відповідача 1 та відповідача 2.

Представник позивача апеляційну скаргу підтримав в повному обсязі, рішення суду вважає незаконним, таким що прийняте з неповним з'ясуванням судом фактичних обставин у справі та з неправильним застосуванням судом норм матеріального та процесуального права. Просив задоволити заявлені ним клопотання.

Представник відповідача 1 та відповідача 2 заперечив вимоги апеляційної скарги з підстав, викладених у запереченні, а також заперечив клопотання позивача про проведення судової будівельно-технічної експертизи та про зупинення провадження у справі.

Представник третьої особи не реалізував своє процесуальне право на участь у судовому засіданні, хоча про день та час його проведення був повідомлений належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням.

Згідно з пунктом 3.9.2 Постанови Пленуму Вищого господарського суду № 18 від 26 грудня 2011 року, у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

З врахуванням того, що у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, в правовому полі статей 101, частини 1 статті 102 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу за відсутності представника третьої особи, за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши матеріали справи та клопотання позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи, колегія суддів вважає його таким, що не підлягає до задоволення у зв'язку із наступним.

Пунктом 2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 року № 4 «Про деякі питання призначення судової експертизи» передбачено, що відповідно до статті 1 Закону судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні,зокрема, суду. Водночас і згідно з частиною першою статті 41 ГПК експертиза призначається для з'ясування питань, що потребують спеціальних знань. Із сукупності наведених норм матеріального і процесуального права вбачається, що неприпустимо ставити перед судовими експертами правові питання, вирішення яких чинним законодавством віднесено до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Колегією суддів звертається увага на те, судова будівельно-технічна експертиза відноситься до класу інженерно-технічної експертизи, за допомогою якої найбільш точно й достовірно можна встановити якість будівельних і ремонтних робіт, виконаних на всіх етапах будівництва, їх відповідність будівельним нормам і договору, а також якість і кількість використаних будівельних матеріалів та їх відповідність вказаним у будівельно-монтажній документації.

Судова будівельно-технічна експертиза це процесуальна дія, яка полягає в проведенні досліджень та наданні експертом висновку з питань, які потребують спеціальних знань у галузі будівництва і ставляться судом з метою встановлення обставин, які підлягають доказуванню у конкретній справі.

Загальним предметом досліджень, які проводяться в межах судової будівельно-технічної експертизи, є відповідність будівельного об'єкта певній нормі, правилу, регламенту.

Враховуючи обставини даної справи, зокрема те, що відповідачем не здійснено реконструкцію у зв"язку з вжиттям заходів до забезпечення позову, розглядом даної справи, винесенням припису від 18.10.16р. № 275 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, відсутній сам об"єкт будівництва, будівельно-технічну експертизу якого пропонує провести позивач.

Щодо питань, запропонованих позивачем, то суд зазначає, що дані щодо місця здійснення реконструкції (земельна ділянка інших осіб, в тому числі позивача) містять в декларації про початок виконання будівельних робіт (т. 1 а.с. 205); питання відповідності проектно-технічної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, відображено в експертному звіті ДП "Укрдержбудекпертиза" Державного підприємства "Спеціалізована державна експертна організація -центральна служба Української державної будівельної експертизи" (т. 1 а.с. 210). Питання, які перешкоди створює реконструкція кафе-бару в користуванні позивачем будівлями, що належать йому на праві власності, є підставою даного спору, а тому повинні бути чітко визначеними позивачем при його поданні, тобто входить в обов"язок доведення самостійно особою, яка вважає, що її права порушено. Дане питання слід вважати правовим, оскільки особою, що звернулася за захистом, визначаються межі здійснення свого права та визначаються обставини (факти), які порушують дані межі третьою особою.

Розглянувши матеріали справи та клопотання позивача про зупинення провадження у справі, колегія суддів вважає його таким, що не підлягає до задоволення, у зв'язку із наступним.

Відповідно до частини першої статті 79 Господарського процесуального кодексу, суд зупиняє провадження у справі у разі неможливості розгляду даної справи до вирішення пов'язаної з нею іншої справи, що розглядається даним судом.

Пунктом 3.16 постанови пленуму Вищого господарського суду України №18 від 24.12.2011 року «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» передбачено, що статтею 79 ГПК встановлено вичерпний перелік підстав зупинення провадження у справі. Зупинення провадження у справі з інших підстав є неправомірним.

Зокрема, відповідно до частини першої статті 79 ГПК господарський суд зупиняє провадження у справі в разі неможливості розгляду даної справи до вирішення пов'язаної з нею іншої справи, що розглядається іншим судом. При цьому пов'язаною з даною справою є така інша справа, у якій інший суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на подання і оцінку доказів у даній справі; в тому числі йдеться про факти, які мають преюдиціальне значення (частини третя і четверта статті 35 ГПК).

Під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі, - у зв'язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи даному господарському суду, одночасністю розгляду двох пов'язаних між собою справ різними судами або з інших причин.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що провадження у справі № 814/181/17 за позовом ТОВ «Фірма-Одяг» до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про визнання протиправними та скасування декларації про початок робіт, яка розглядається Рівненським окружним адміністративним судом, відкрито 08.02.2017р., тобто під час перегляду рішення суду в апеляційній інстанції. Дана обставина не могла бути врахована судом при розгляді справи, а тому не може вплинути на висновки та рішення, прийняті за результатами розгляду. Окрім того, декларацію на початок будівельних робіт було зареєстровано Управлінням державної архітектурної інспекції у Рівненській області 23 листопада 2016р., в той час як з позовною заявою позивач звернувся 23 вересня 2016р.

Відповідно до ч. 2 ст. 101 ГПК України, апеляційний суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Розглянувши матеріали та обставини справи, апеляційну скаргу, заперечення на апеляційну скаргу, заслухавши пояснення представників позивача,відповідача 1 та відповідача 2, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування місцевим господарським судом при винесенні рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів Рівненського апеляційного господарського суду дійшла висновку, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, а оскаржуване рішення залишити без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанцій та вбачається з матеріалів справи, згідно витягу з ЄДРПОУ ОСОБА_3 зареєстрований як фізична особа-підприємець 25.01.1994р.

Згідно витягу з ЄДРПОУ ОСОБА_4 зареєстрований як фізична особа-підприємець 04.10.2005р.

З матеріалів справи вбачається, що земельна ділянка за адресою Рівненська область, місто Рівне, вулиця Короленка, 1А знаходиться в користуванні Фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 Вітора Михайловичана підставі укладеного між Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_6 та Рівненською міською радою договору оренди від 21.06.2011р. Вказаний договір оренди зареєстрований в управлінні Держкомзему у м. Рівному 20.10.2011р. за №00203.

Як свідчать матеріали справи, приміщення закладу громадського харчування Кафе-бар-клубу "Джем", що знаходиться за адресою Рівненська область, місто Рівне, вулиця Короленка, 1А належало Фізичній особі підприємцю ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності, серія та номер САЕ 306726, виданого 28.12.2011р. Виконавчим комітетом Рівненської міської ради. Державна реєстрація речових прав на нерухоме майно проведена Реєстраційною службою Рівненського міського управління юстиції Рівненської області в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 07.02.2013р. (індексний номер витягу 341502, за номером запису про право власності 101656, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна: НОМЕР_1).

В подальшому між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 17.06.2015р. укладено договір дарування нежитлового приміщення, у відповідності до умов якого ОСОБА_3 передав, а ОСОБА_4 прийняв в дар належне ОСОБА_3 приміщення закладу громадського харчування, що знаходиться за адресою Рівненська область, місто Рівне, вулиця Короленка, 1А. Вказаний договір посвідчено приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу ОСОБА_7 та зареєстровано в реєстрі за №1078. У відповідності до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно станом на 29.09.2016р. право приватної власності на приміщення закладу громадського харчування, що знаходиться за адресою Рівненська область, місто Рівне, вулиця Короленка, 1А належить ОСОБА_4.

18.06.2015р. ОСОБА_4 та ОСОБА_3 уклали договір про спільну діяльність, метою якого є реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчику та тераси по вулиці Короленка, 1А в місті Рівному.

Судом встановлено, що постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 12.04.2016р. у справі № 569/9732/15-а було зобов'язано управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради розглянути у встановленому порядку заяву ОСОБА_3 від 04.06.2015р. (про надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для реконструкції з надбудовою закладу громадського харчування, з влаштуванням літнього майданчику та тераси по вулиці Короленка, 1А в місті Рівному) з доданими до неї документами та прийняти і надати йому за результатами такого розгляду відповідне рішення, прийняте відповідно до Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011р. № 109, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 22.07.2011р. за № 912/19650 та Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" з урахуванням встановлених судом обставин.

21.06.2016р. управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради ОСОБА_3 були видані містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для реконструкції з надбудовою закладу громадського харчування, з влаштуванням літнього майданчику та тераси по вулиці Короленка, 1А в місті Рівному.

24.06.2016р. Фізична особа-підприємець ОСОБА_3 (Замовник) та Товариство з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" (Підрядник) уклали договір на виконання проектних робіт №1-6, відповідно до п. 1.1. якого замовник доручив, а підрядник зобовязався виконати робочий проект по реконструкції з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчику та тераси на вулиці Короленка, 1А в місті Рівному.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" виконано робочий проект "Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчику на вулиці Короленка, 1А в місті Рівному" та листом №9 від 25.08.2016р. направлено його Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 для розгляду.

Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 16.08.2016р. за №РВ65 зареєстровано Декларацію про початок виконання будівельних робіт в Управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області.

Як свідчать матеріали справи, Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма-Одяг" звернулося до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою до Фізичної особи підприємця ОСОБА_3 та Фізичної особи підприємця ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні власністю, а саме нежитловим приміщенням Торгівельно-розважального комплексу "Злата-Плаза", що знаходиться за адресою м. Рівне, вул. Короленка, 1 шляхом припинення будівництва реконструкції Кафе-бару-клуб "Джем", що знаходиться по вул. Короленка, 1-А в м. Рівне та приведення його до попереднього стану.

Зокрема, позивач вказує, що приміщення Тторгівельно-розважального комплексу "Злата Плаза" та Кафе-бар-клуб "Джем" мають спільний фундамент який являється однією суцільною конструкцією. Планування спільних проектних рішень не передбачало в майбутньому здійснювати реконструкцію приміщень шляхом збільшення їх площі та навантаження на існуючі конструкції фундаменту. На думку позивача, здійснення реконструкції шляхом добудови декількох поверхів можуть негативно відобразитись на міцності споруди Торгівельно-розважального комплексу "Злата Плаза", що призведе чи може призвести до його руйнації та пошкодження.

Зазначає, що фасад ТЦ "Злата Плаза" з південно-західної частини виконано у "віражному стилі" з можливістю огляду парку ОСОБА_2, Краєзнавчого музею. Підпорядковуючись цій концепції на першому поверсі розміщено заклад громадського харчування Підприємства з іноземними інвестиціями "МакДональдз Юкрейн Лтд" площею 454,4 кв.м., на другому поверсі розміщено заклади громадського харчування площею 420,0 кв.м., на третьому поверсі на площі 170 кв.м. розміщено навчальний цент ТМ "Helen Doron Early English". Вказує, що це всі діючі обєкти підприємницької діяльності, для яких оглядові фасади грають ключову роль в маркетинговій концепції, перекриття оглядовості фасаду впливає на комфортність відвідування, тягне за собою прямі збитки для субєктів господарювання. Вказує, що ТЦ "Злата Плаза" з новим архітектурним рішенням фасадів та реконструйований майдан Короленка виконані Товариством з обмеженою відповідальністю "Фірма-Одяг" та відкриті для відвідувачів з квітня 2010 року і вже понад 6 років стали окрасою міста та улюбленим місцем відпочинку громади міста. Стверджує, що влаштування добудови буде закривати фасад торгового центру, перекриватиме візуальну доступність на історичну памятку "Краєзнавчий музей", стане перешкодою на транзитній зоні між майданом Короленка та бульваром парку ОСОБА_2. Вказує, що видані відповідачу ОСОБА_8 умови та обмеження забудови земельної ділянки також порушує авторські права автора проекту, визначені управлінням містобудування та архітектури щодо комплексної реконструкції "Будинку Одягу" та майдану Короленка.

Крім того, посилаючись на Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011р. №109 та Закону України "Про будівельні норми" стверджує, що будівельні роботи з реконструкції кафе-бару-клуб "Джем" здійснюються відповідачем незаконно.

Розглядаючи позовні вимоги, колегія суддів вважає за необхідне взяти до уваги наступні положення законодавства.

Частиною 1 ст. 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

У відповідності до ч. 1 ст. 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Стаття 317 Цивільного кодексу України визначено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно приписів ч. 1, 2, 3 ст. 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом, є однією із загальних засад цивільного законодавства (п. 2 ч. 1 ст. 3 Цивільного кодексу України). Непорушність права приватної власності і недопущення протиправного позбавлення власності визначено також серед конституційних основ правопорядку у сфері господарювання (ч. 2 ст. 5 Господарського кодексу України).

Обєктами права власності є будь-які речі (майно).

Річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обовязки (ст. 179 Цивільного кодексу України).

Майном, згідно із ст. 190 Цивільним кодексом України, як особливим обєктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обовязки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

За ст. 181 Цивільного кодексу України до нерухомих речей належать земельні ділянки, а також обєкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Відповідно до ст. 386 Цивільного кодексу України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб'єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно ч. 1 ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

При негаторному позові, власник, який звертається за захистом, зберігає майно у своєму володінні. Права та інтереси власника можуть бути порушені і в тих випадках, коли майно не вибуває з його володіння, але треті особи створюють перешкоди у користуванні чи розпорядженні майном. У таких випадках власник може захистити своє право власності від порушень (не пов'язаних із позбавленням права володіння).

Негаторний позов - це позов володіючого власника до будь-якої особи про усунення перешкод, які вона створює у користуванні чи розпорядженні майном.

Негаторний позов пред'являється у випадках, коли власник має своє майно у володінні, але дії інших осіб перешкоджають йому вільно його використовувати або розпоряджатися ним. Характерною ознакою негаторного позову є протиправне вчинення третьої особою перешкод власникові у реалізації ним повноважень розпорядження та користування належним йому майном.

Предмет негаторного позову становить вимога володіючого майном власника до третіх осіб про усунення порушень його права власності, що прешкоджають йому належним чином користуватися і розпоряджатися цим майном тим чи іншим способом.

Підставою негаторного позову слугують посилання позивача на належне йому право користуватися і розпоряджатися майном та факти, які підтвержують дії відповідача у створенні позивачеві перешкод щодо здійснення цих правомочностей.

Згідно зі статтею 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 16 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право з звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб (частина 2 статті 16 Кодексу).

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Отже, під способами захисту прав слід розуміти заходи, прямо передбачені законом з метою припинення оспорювання або порушення суб'єктивних цивільних прав та (або) усунення наслідків такого порушення.

Позивач як підставу своїх позовних вимог посилається на те, що порушеними його правами як власника є зменшення оглядовості фасаду торгового центру для його орендарів, зменшення сонячної інсоляції, порушення концепції благоустрою майдану Короленка, а також порушення авторських прав особи, що проектувала торговий центр «Злата Плаза».

Разом з тим, колегія суддів зауважує, що вищевказані права не є правами власника у розумінні вище перелічених норм законодавства, позивач вільно володіє та користується своїм майном та може фактично ним розпоряджатися. При цьому позивачем не наведено фактів, які підтверджують дії відповідача 1 та відповідача 2 у створенні позивачеві перешкод щодо здійснення цих правомочностей.

Крім того, позивачем не надано належних та допустимих доказів щодо проявів неповаги до його власності, яка є наслідком порушення прав його орендарів, що користуються приміщеннями належного йому торгового центру. При цьому колегія суддів зазначає, що неповага до права власності позивача, що виражаються у здійсненні відповідачем реконструкції, не є предметом негаторного позову, так як таким предметом може бути вимога про усунення вже існуючих та триваючих правопорушень.

Розглядаючи доводи позивача щодо незаконності реконструкції, яку здійснює відповідач, колегія суддів зазначає наступне.

Як встановлено з матеріалів справи, незаконність реконструкції кафе-бару «Джем» в частині незаконної видачі відповідачу містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки під кафе-баром оскаржувалась позивачем у Рівненському міському суді, і за результатами розгляду справи №569/10819/16-а у задоволенні позову відмовлено. Дане рішення суду залишено в силі ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 30.01.2017.

Посилання позивача на акт перевірки Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, і винесений за результатами даної перевірки припис та постанову є необґрунтованим, так як постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 19.12.2016 р. у справі № 817/1940/16 визнано протиправною та скасовано постанову Управління ДАБІ у Рівненській області від 25.10.2016 № 17-4.3/23, а також припис Управління ДАБІ у Рівненській області від 20.10.20165 №280.

Відтак, колегія суддів відхиляє вищевказані доводи позивача, на які він посилається як на підставу позовних вимог.

Щодо посилання позивача на те, що приміщення торгівельно-розважального комплексу «Злата Плаза» та кафе-бар-клуб «Джем» мають спільний фундамент, який являється однією суцільною конструкцією, а планування спільних проектних рішень позивача та відповідача не передбачало в майбутньому здійснювати реконструкцію приміщень шляхом збільшення їх площі та навантаження на існуючі конструкції фундаменту та може призвести до руйнації приміщення позивача, колегія суддів зазначає, що позивачем не надано належних і допустимих доказів, які підтверджують дані посилання, так як усуненню підлягає лише існуюче порушення. Натомість позивач обмежується припущеннями щодо можливого порушення його прав внаслідок реконструкції.

Крім того, позивач зазначає, що відповідачем реконструкція здійснюється на земельній ділянці, яка перебуває у власності ТОВ «Фірма-Одяг», що беззаперечно вказує на наявність порушення прав останнього.

Разом з тим, колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що реконструкція проводиться у межах існуючої будівлі, зокрема передбачається добудова поверху, на існуючому фундаменті. Дана обставина підтверджується декларацією про початок виконання будівельних робіт та експертним звітом щодо розгляду проектної документації за робочим проектом «Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчику та тераси по вул..Корленка,1-а в м.Рівному» №18-01130-16, складеним ДП «Укрдержбудекспертиза».

Підстава позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Підставу позову становлять фактична і правова підстави.

Фактична підстава позову це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Як правило, підстава має складний фактичний склад.

Правова підстава позову це посилання в позовній заяві на закони та інші правові акти, на яких ґрунтується вимогам позивача.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку , що позивачем не доведено наявність підстав, які б привели до висновку про наявність порушень прав власника майна.

Відтак, проаналізувавши матеріали справи та вищевказані норми законодавства у даних правовідносинах, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позову та відсутність порушень відповідачем прав позивача як власника.

Відповідно до ч.1ст. 33 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ст.. 34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

В підтвердження своїх підстав для задоволення позову позивач не довів викладеного та не надав відповідних доказів.

Таким чином, колегія суддів вважає посилання скаржника, викладені в апеляційній скарзі, безпідставними, документально необґрунтованими, такими, що належним чином досліджені судом першої інстанції при розгляді спору. Відтак, скаржник, в порушення вимог ст.ст. 33,34 ГПК України, не довів тих обставин, на які він посилався як на підставу для задоволення позовних вимог.

Судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно зясував обставини справи і дав їм правильну юридичну оцінку. Порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права при розгляді спору судом першої інстанції, судовою колегією не встановлено, тому мотиви, з яких подана апеляційна скарга, не можуть бути підставою для скасування прийнятого у справі рішення, а наведені в ній доводи не спростовують висновків суду.

Судові витрати зі сплати судового збору за розгляд апеляційної скарги покладаються на відповідача згідно ст.49 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 49, 99, 101, 103, 105 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма-Одяг» від 08.12.16р. на рішення господарського суду Рівненської області від 22 листопада 2016 року у справі № 918/1003/16 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Рівненської області від 22 листопада 2016 року у справі №918/1003/16 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанову апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня набрання постановою апеляційного господарського суду законної сили.

Справу №918/1003/16 повернути господарському суду Рівненської області.

Головуючий суддя Бучинська Г.Б.

Суддя Грязнов В.В.

Суддя Філіпова Т.Л.