КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" березня 2017 р. Справа№ 910/21545/16

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тарасенко К.В.

суддів: Яковлєва М.Л.

Чорної Л.В.

за участі представників:

від позивача за первісним позовом: Бондар Д.В. - представник;

Забіяка А.Г. - представник

від відповідача-1 за первісним позовом: не з'явився

від відповідача-2 за первісним позовом: не з'явився

від відповідача-2 за зустрічним позовом: не з'явився

від третьої особи за первісним позовом: не з'явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Укрінком» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.01.2017 року по справі № 910/21545/16 (суддя - Ващенко Т.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент»

до 1. Публічного акціонерного товариства «Укрінком»

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Ремакс Істейт»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: фізична особа ОСОБА_4

про витребування майна та скасування записів,

за зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства «Укрінком»

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент»

2. Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання іпотекодержателем, зобов'язання скасувати записи про державну реєстрацію

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Гриф девелопмент інвестмент звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до ПАТ «Укрінком» та ТОВ «Деміївський квартал» про витребування майна та скасування записів.

12.01.2017 до Господарського суду міста Києва від ПАТ «Укрінком» надійшла зустрічна позовна заява до ТОВ «Гриф девелопмент інвестмент», Департамента з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання іпотекодержателем, зобов'язання скасувати записи про державну реєстрацію.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.01.2017 року у справі № 910/21545/16 зустрічний позов ПАТ «Укрінком» до ТОВ «Гриф девелопмент інвестмент» та Департамента з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання іпотекодержателем, зобов'язання скасувати записи про державну реєстрацію повернуто без розгляду, а також відмовлено в задоволенні клопотання ПАТ «Укрінком» про відстрочення сплати судового збору за подачу зустрічної позовної заяви.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ПАТ «Укрінком» звернулось до Київського апеляційного Господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить, скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.01.2017 року у справі № 910/21545/16 та зустрічний позов прийняти для спільного розгляду з первісним позовом.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржувана ухвала є незаконною та безпідставною, у зв'язку з чим підлягає скасуванню.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 01.02.2017 апеляційну скаргу прийнято до провадження, розгляд справи призначено на 08.02.2017.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 08.02.2017 продовжено строк вирішення спору, розгляд справи призначено на 01.03.2017.

Представник позивача за первісним позовом 28.02.2017 через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду надав відзив на апеляційну скаргу, в якому заперечував проти доводів апеляційної скарги позивача за зустрічним позовом, просив залишити її без задоволення, ухвалу суду першої інстанції - без змін.

01.03.2017 від ПАТ «Укрінком» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке мотивоване тим, що єдиний представник заявника має навантаження у іншому процесі у іншому місті.

Представники відповідача-1 за первісним, від відповідача-2 за первісним позовом, відповідача-2 за зустрічним позовом, третьої особи за первісним позовом у судове засідання не з'явились.

Дослідивши клопотання про відкладення розгляду справи, заслухавши пояснення представника позивача за первісним позовом та дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення зазначеного клопотання, оскільки представником не надано належних та допустимих доказів неможливості представника бути присутнім у судовому засіданні, крім того, апелянт не позбавлений права у відповідності до ст. 28 Господарського процесуального кодексу України направити у судове засідання іншого повноважного представника, а тому враховуючи обмежені процесуальні строки розгляду апеляційної скарги на ухвалу, колегія суддів дійшла до висновку про можливість розгляду справи за наявними матеріалами та без участі представників відповідача-1 за первісним, від відповідача-2 за первісним позовом, відповідача-2 за зустрічним позовом, третьої особи за первісним позовом.

Дослідивши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, заслухавши пояснення представника позивача за первісним позовом, перевіривши матеріали справи, наявні в ній докази та проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів встановила наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Укрінком» (далі - відповідач-1), Товариства з обмеженою відповідальністю «Деміївський квартал» (далі - відповідач-2) про:

- витребування з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Деміївський квартал» майнового комплексу загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, шляхом передачі його в розпорядження позивачу;

- відновлення в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» на майновий комплекс загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, шляхом скасування реєстрації переходу права власності на це майно до відповідачів (запис на право власності № 9785750 від 25.05.2015

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.11.2016 порушено провадження у справі № 910/21545/16 та призначено її до розгляду на 13.12.2016

В судовому засіданні 13.12.2016 позивачем було підтримано подану ним 13.12.2016 заяву про збільшення розміру позовних вимог, відповідно до якої Товариство з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» просить суд:

- витребувати з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Деміївський квартал» майнового комплексу загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, шляхом передачі його в розпорядження позивачу;

- відновлення в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» на майновий комплекс загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, шляхом скасування реєстрації переходу права власності на це майно до відповідачів (запис на право власності № 9785750 від 25.05.2015;

- скасування запису про іпотеку № 17738886 та запису про обтяження № 17739005 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про проведені 30.11.2016 державні реєстрації іпотеки та заборони на майновий комплекс загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна ).

Вказану заяву судом розцінено як заяву про зміну предмету позову та прийнято до розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.12.2016 задоволено заяву позивача про вжиття заходів до забезпечення позову у справі № 910/21545/16.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.12.2016 залучено до участі в справі № 910/21545/16 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів фізичну особу ОСОБА_4, розгляд справи відкладено на 12.01.17.

21.12.2016 позивачем через відділ діловодства суду було подано заяву про «уточнення позовних вимог», відповідно до якої Товариство з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» просить суд:

- витребувати з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Ремакс Істейт» майнового комплексу загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, шляхом передачі його в розпорядження позивачу;

- відновлення в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» на майновий комплекс загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна ), шляхом скасування реєстрації переходу права власності на це майно до відповідачів (запис про право власності № 9785750 від 25.05.2015, запис про право власності № 16801651 від 07.10.16.).;

- скасування запису про іпотеку № 17738886 та запису про обтяження № 17739005 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про проведені 30.11.2016 державні реєстрації іпотеки та заборони на майновий комплекс загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна ).

Судом встановлено, що матеріально-правова вимога викладена у позові та підстави позову залишились незмінними, а тому розгляд справи здійснюється щодо вимог заявлених у позові (в редакції заяви про зміну предмету позову від 13.12.2016) з урахуванням уточнень до позовної заяви.

За результатами судового засідання 12.01.17. розгляд справи було відкладено на 24.01.17., про що судом було прийнято відповідну ухвалу.

12.01.17. до Господарського суду міста Києва від Публічного акціонерного товариства «Укрінком» надійшла зустрічна позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент», Департамента з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про:

- визнання Визнати ПАТ «Укрінком» (правонаступника ПАТ «Український інноваційний банк») іпотекодержателем з 27.12.210. нерухомого майна, що є предметом іпотеки згідно іпотечного договору, посвідченого 27.12.10. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Заєць Ї.О. за реєстровим номером 3611, а саме: майнового комплексу загальною площею 4447,8 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна );

- зобов'язання Департамента з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скасувати державну реєстрацію прав та їх обтяжень про припинення іпотеки і обтяжень обтяжувача Публічного акціонерного товариства «Український інноваційний банк» (правонаступником якого є ПАТ «Укрінком») щодо майнового комплексу загальною площею 4447,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна ): запис від 25.05.2015 про припинення іпотеки на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 25.05.2015; запис від 25.05.2015 про припинення обтяження на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 25.05.2015

Крім того, в зустрічній позовній заяві викладено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ст. 60 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право до початку розгляду господарським судом справи по суті подати до позивача зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов'язаний з первісним. Подання зустрічного позову провадиться за загальними правилами подання позовів.

Виходячи зі змісту статті 60 Господарського процесуального кодексу України взаємна пов'язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

- обидва позови взаємно пов'язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов'язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Відповідно до ст. 601 ЦК зобов'язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги. Зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін.

- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб'єктивне право позивача за первісним позовом.

Відсутність однієї з перелічених підстав прийняття зустрічного позову тягне за собою повернення зустрічної позовної заяви з посиланням на ст. 60 ГПК України.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що підстави та предмет позову за первісним позовом та за зустрічним позовом є різними, первісні та зустрічні позовні вимоги ґрунтуються на різних правових підставах, а задоволення зустрічного позову не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, вони не є взаємопов'язаними.

У випадку відсутності підстав прийняття зустрічного позову для сумісного розгляду з первісним позовом, установлених частиною 1 статті 60 ГПК України, позовна заява підлягає поверненню відповідно до цієї статті.

В постанові Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.11. № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» вказано на те, що частиною першою статті 60 ГПК передбачено, що зустрічний позов повинен бути взаємно пов'язаний з первісним. Обставини, які свідчать про взаємну пов'язаність зустрічного позову з первісним (зокрема, за підставами цих позовів та/або поданими доказами; у зв'язку з тим, що задоволення зустрічного позову виключатиме частково чи повністю задоволення первісного позову тощо), а так само докази, що підтверджують саме ці обставини, повинні зазначатися у зустрічній позовній заяві (пункт 5 частини другої статті 54 ГПК). Якщо у ній не вказано відповідних обставин, на яких, зокрема, ґрунтується позовна вимога, доказів, що підтверджують ці обставини, то зустрічна позовна заява повертається без розгляду з посиланням на пункт 3 частини першої статті 63 та статтю 60 ГПК. Така заява не може повертатися судом з посиланням на пункт 5 частини першої статті 63 ГПК, оскільки подання зустрічного позову не означає об'єднання вимог в одній позовній заяві.

При цьому, з прохальної частини зустрічної позовної заяви вбачається, що Публічне акціонерне товариство «Укрінком» звернулась з позовом не лише до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент», а й до Департамента з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), до особи, яка не є учасником судового процесу за первісним позовом у справі № 910/21545/16, яка за приписами ст. 60 Господарського процесуального кодексу України не може мати процесуального статусу відповідача за зустрічним позовом.

Крім того, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутність підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 44 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору, сум, що підлягають сплаті за проведення судової експертизи, призначеної господарським судом, витрат, пов'язаних з оглядом та дослідженням речових доказів у місці їх знаходження, оплати послуг перекладача, адвоката та інших витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Приписами ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі (п. 3.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.13. «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України»).

Тобто, обов'язковою умовою для відстрочення для заявника сплати судового збору є наявність обґрунтованих обставин, що свідчать про неможливість сплати судового збору. При цьому, обов'язок по доведенню наявності таких обставин покладається на заявника.

Клопотання Публічного акціонерного товариства «Укрінком» мотивоване скрутним матеріальним становищем.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати (п. 3.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.13. «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України»).

Натомість, заявником не надано жодних документів на підтвердження обґрунтування для відстрочення сплати судового збору, а тому обґрунтованим є висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Якщо позовну заяву за зустрічним позовом подано з порушенням вимог, викладених у статтях 54-58 ГПК України господарський суд повертає позовну заяву на підставі статті 63 ГПК України. У випадку відсутності підстав прийняття зустрічного позову для сумісного розгляду з первісним позовом, установлених частиною 1 статті 60 ГПК України, позовна заява підлягає поверненню відповідно до цієї статті.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 57 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

При цьому, згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи відхилення клопотання про відстрочення сплати судового збору та відсутність доказів сплати судового збору в належному порядку та розмірі, зустрічна позовна заява правомірно повернута на підставі п. 4 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів надсилання відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Приписами ч. 1 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позивач, прокурор чи його заступник зобов'язані при поданні позову надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб листом з описом вкладення.

В п. 3.5 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 р. «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» визначено, що у разі коли до позовної заяви додано докази надсилання відповідачеві копії лише самої заяви, але відсутні докази надсилання йому копій доданих до неї документів, така заява підлягає поверненню на загальних підставах згідно з пунктом 6 частини першої статті 63 ГПК.

З наданих заявником зустрічного позову описів вкладення в цінний лист № 881 та 5911 від 11.01.2017. вбачається, що Публічним акціонерне товариство «Укрінком» направлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» та Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «зустрічний позов ПАТ «Укрінком» по справі № 910/21545/16 (копія)», проте, взагалі не направлено доданих до нього документів.

При цьому судом враховано, що з вимог ч.1 ст. 56 ГПК України випливає, що обов'язок позивача направити відповідачу копії доданих до позовної заяви документів не залежить від того чи є у наявності у відповідача дані документи.

Враховуючи наведені обставини у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правомірно повернув Публічному акціонерному товариству «Укрінком» подану ним зустрічну позовну заяву без розгляду.

Відповідно до статей 33, 34 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу, а господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи, обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Заперечення скаржника, викладені у апеляційній скарзі, не приймається колегією суддів до уваги, оскільки не підтверджуються матеріалами справи та не спростовують висновків суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає ухвалу суду по даній справі обґрунтованою та такою, що відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи, підстав для її скасування чи зміни не вбачається, апеляційна скарга є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 99, 101, 103, 105, 106 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Укрінком» залишити без задоволення, ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.01.2017 по справі № 910/21545/16 залишити без змін.

2. Матеріали оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 13.01.2017 у справі № 910/21545/16 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку.

Головуючий суддя К.В. Тарасенко

Судді М.Л. Яковлєв

Л.В. Чорна