УХВАЛА

27.02.2017№ 910/523/17

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/523/17

за позовом публічного акціонерного товариства «Київенерго», м. Київ,

до товариства з обмеженою відповідальністю «Акважитлосервіс», м. Київ,

про стягнення 897 174,30 грн.,

за участю представників:

позивача - Кирищука В.П. (довіреність від 17.10.2016 №91/2016/10/17-19);

відповідача - Пономаренка М.А. (довіреність від 23.12.2016 №б/н),

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Київенерго» (далі - ПАТ «Київенерго») звернулося до господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «Акважитлосервіс» (далі - ТОВ «Акважитлосервіс») 783 803,21 грн. боргу за спожиту активну електричну енергію та 5 285,31 грн. боргу за спожиту реактивну електричну енергію, що утворилися в зв'язку з неналежним виконанням відповідачем умов договору від 27.06.2007 №80701 про постачання електричної енергії (далі - Договір); 65 179,17 грн. втрат від інфляції; 17 215,48 грн. 3 % річних та 25 691,12 пені, а всього 897 174,30 грн.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 10.01.2017 порушено провадження у справі; розгляд призначено на 27.02.2017.

14.02.2017 та 27.02.2017 позивач подав суду клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових документів.

ТОВ «Акважитлосервіс» 27.02.2017 подало суду відзив на позовну заяву, в якому зазначило таке:

- додатком від 06.03.2007 №4а до Договору визначено перелік об'єктів, на які позивачем забезпечується постачання електричної енергії в м. Києві на вул. Ю. Шумського, зокрема будинок №1 та будинок №3-Г, які на момент укладення Договору перебували в обслуговуванні експлуатуючої організації ТОВ "Акважитлосервіс";

- у зв'язку з створенням співвласниками багатоквартирних будинків №1 та №3-Г на вул. Ю. Шумського в місті Києва відповідних об'єднань співвласників багатоквартирних будинків (далі - ОСББ) та здійсненням останніми фактичного управління вказаними будинками, ТОВ «Акважитлосервіс» припинило здійснювати обслуговування будинку №1 з 01.04.2016, а будинку № 3-Г з 01.09.2016;

- оскільки ТОВ «Акважитлосервіс» не є балансоутримувачем багатоквартирних будинків №1 та №3-Г на вул. Ю. Шумського в місті Києві та не здійснює функцій управління даними будинками, тому у ТОВ "Акважитлосервіс" не може бути відповідних повноважень на укладання договору постачання електричної енергії для даних будинків з безпосереднім виконавцем послуг ПАТ «Київенерго»;

- ТОВ «Акважитлосервіс» не погоджується з розрахунком заборгованості, доданим до позовної заяви, оскільки позивачем нараховано борг в тому числі для багатоквартирних будинків №1 та №3-Г на вул. Ю. Шумського в місті Києва, за періоди з яких управління будинків почали здійснювали відповідно ОСББ «Озерні зорі» та ОСББ «Спільна справа».

У судовому засіданні 27.02.2017 суд розпочав розгляд справи по суті.

Представник позивача надав пояснення по суті спору, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача наголосив на доводах відзиву, долученого до матеріалів справи, проти задоволення позовних вимог заперечив частково.

Разом з тим, представники сторін подали суду клопотання про продовження строку розгляду справи.

Відповідно до частини першої статті 69 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви, проте частиною третьою вказаної статті передбачено, що у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

Частиною третьою статті 77 ГПК України встановлено, що суддя має право оголосити перерву в засіданні в межах встановленого строку вирішення спору з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Судом в розгляді даної справи оголошено перерву до 27.03.2017 об 11 год. 50 хв.

Відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено в пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №11 "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення", оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК України, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов'язані зі станом здоров'я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.

Беручи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, характер процесу, клопотання представників сторін, суд дійшов висновку про необхідність продовження строку розгляду справи.

З огляду на викладене, керуючись статтями 69, 77, 86 ГПК України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання представників сторін про продовження строку розгляду справи.

2. Продовжити строк розгляду спору.

Суддя О. Марченко