УХВАЛА

27.02.2017№ 910/117/17

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/117/17

за позовом публічного акціонерного товариства "Банк "Софійський", м. Київ, в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації публічного акціонерного товариства "Банк "Софійський" Куліша Віктора Миколайовича

до приватного підприємства "КСП-2008", м. Київ,

про стягнення 1 202 508,18 грн.

за участю представників:

позивача - Гуртового В.В. (довіреність від 22.02.2017 №б/н);

відповідача - Єресько О.С. (довіреність від 23.02.2017 №б/н),

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Банк "Софійський" (далі - Банк) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Банку Куліша Віктора Миколайовича звернулося до господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з приватного підприємства "КСП-2008" (далі - Підприємство): 877 414,38 грн. заборгованості за кредитом, що утворилася в зв'язку з неналежним виконанням відповідачем умов кредитного договору від 18.05.2013 №32/1-1-2-17/2 (далі - Кредитний договір); 179 102,97 грн. пені за прострочення сплати кредиту; 124 454,46 грн. заборгованості зі сплати процентів за користування кредитом та 21 536,37 пені за прострочення сплати відсотків, а всього 1 202 508,18 грн.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 05.01.2017 порушено провадження у справі.

Відповідач 27.02.2017 подав суду клопотання про відкладення розгляду справи для надання часу відповідачу ознайомитися з матеріалами справи та підготувати відзив на позовну заяву.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав клопотання та просив суд його задовольнити.

Представник позивача не заперечив проти задоволення клопотання відповідача.

Суд відклав розгляд клопотання відповідача до встановлення фактичних обставин справи.

Відповідач 27.02.2017 подав суду клопотання про призначення колегіального розгляду справи, мотивоване складністю справи та необхідністю встановлення обставин справи.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримав дане клопотання та просив суд його задовольнити.

Представник позивача заперечив проти задоволення даного клопотання.

Відповідно до статті 46 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) справи у місцевих господарських судах розглядаються суддею одноособово. Будь-яку справу, що відноситься до підсудності цього суду, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, господарський суд міста Києва дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання про призначення колегіального розгляду справи, оскільки Підприємством не мотивовано належним чином, у чому саме відповідач вбачає складність справи, крім того, судом не розпочато розгляд справи по суті.

У судовому засіданні 27.02.2017 суд розпочав розгляд справи по суті.

Представник позивача надав пояснення по суті спору, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Разом з тим, представники сторін подали суду клопотання про продовження строку розгляду справи.

Відповідно до частини першої статті 69 ГПК України спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви, проте частиною третьою вказаної статті передбачено, що у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

Частиною третьою статті 77 ГПК України встановлено, що суддя має право оголосити перерву в засіданні в межах встановленого строку вирішення спору з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Судом в розгляді даної справи оголошено перерву до 27.03.2017 о 12 год. 00 хв.

Відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено в пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №11 "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення", оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК України, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов'язані зі станом здоров'я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.

Беручи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, характер процесу, клопотання сторін, суд дійшов висновку про необхідність продовження строку розгляду справи.

З огляду на викладене, керуючись статтями 69, 77, 86 ГПК України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання представників сторін про продовження строку розгляду справи.

2. Продовжити строк розгляду спору.

Суддя О. Марченко