ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

20.02.2017 р. Справа№ 914/313/17

Господарський суд Львівської області у складі судді М.Синчука, розглянув матеріали

позовної заяви: Львівської національної академії мистецтв, м. Львів,,

до відповідача: Фізичної особи-підприємець ОСОБА_1, м. Львів,

про: стягнення заборгованості в розмірі 41 905,02 грн,

визнав їх недостатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та порушення провадження у справі з огляду на наступне.

В силу ч.1 ст.56 ГПК України позивач, прокурор чи його заступник зобов'язані при поданні позову надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів листом з описом вкладення.

Пунктом 2 ч.1 ст.57 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 ГПК України позивач, прокурор чи його заступник зобов'язані при поданні позову надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб листом з описом вкладення.

У відповідності з п. 2 "Правил надання послуг поштового зв'язку", затверджених Постановою КМ України від 05.03.2009 р. № 270, розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв'язку. В свою чергу п. 19 Правил визначено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Відповідно до п. 61 "Правил надання послуг поштового зв'язку" у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу у справі є оригінал поштової квитанції з описом вкладення в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу.

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є квитанція поштового відправлення або фіскальний чек поштового відділення з описом вкладення у цінний лист.

Суд звертає увагу позивача, що як опис вкладення у цінний лист, так і поштова квитанція або фіскальний чек подаються до господарського суду тільки в оригіналі, а не в копіях. Ксерокопії чи фотокопії опису про вкладення у лист та поштових квитанцій не можуть бути доказом відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

При огляді позовних матеріалів судом встановлено, що позивачем до матеріалів позовної заяви долучено ксерокопію поштової квитанції від 16.02.2017 р.

Таким чином, згідно п.6 ст.63 ГПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів надсилання відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно ч.1 ст.3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно приписів п. 3 ст. 57 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розміру.

Сплата судового збору за розгляд справи судом є передумовою розгляду справи.

Відповідно до 2.21. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" № 7 від 21.02.2013р. (далі - Постанова) платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява оплачується судовим збором.

Суд звертає увагу позивача, що з 01.09.2015р. відповідно до ч. 2. ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 150 розмірів мінімальної заробітної плати.

Недодержання вимог пункту 3 ч. 1 статті 57 ГПК тягне за собою наслідки, передбачені статтею 63 ГПК.

Позивачем при подані позовної заяви до суду подано заяву про відстрочення сплати судових витрат до винесення рішення суду, у зв'язку із скадним фінансово-економічним становищем в державі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно п. 3.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» від 21.02.2016 р. №7, у розглядi питань, пов'язаних з вiдстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розмiру або звiльненням вiд його сплати ( стаття 8 Закону ) i застосуванням приписiв Закону щодо пiльг зi сплати судового збору ( стаття 5 Закону ) господарським судам слiд враховувати таке. Єдиною пiдставою для вчинення господарським судом дiй, зазначених у статтi 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторiн. Клопотання про вiдстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розмiру або звiльнення вiд його сплати може бути викладене в заявi чи скарзi, якi подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє вiдповiдне клопотання, повинна навести доводи i подати докази на пiдтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплатi нею судового збору у встановленому порядку i розмiрi. При цьому оскiльки статтею 129 Конституцiї України як одну iз засад судочинства визначено рiвнiсть усiх учасникiв судового процесу перед законом i судом, отже, в тому числi й органiв державної влади, то самi лише обставини, пов'язанi з фiнансуванням установи чи органiзацiї з Державного бюджету України та вiдсутнiстю у ньому коштiв, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися пiдставою для звiльнення вiд такої сплати.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 63 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Недодержання вимог ст. 56, пункту 3 ч. 1 статті 57 ГПК тягне за собою наслідки, передбачені статтею 63 ГПК.

Відповідно до п.п. 4, 6 ч. 1 ст. 63 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі та не подано доказів надсилання відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Враховуючи наведене, керуючись ст. ст. 57, п. 4, 6 ч. 1 ст. 63, ст. 86 ГПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Повернути позовну заяву Львівської національної академії мистецтв до Фізичної особи-підприємець ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в розмірі 41 905,02 грн без розгляду.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до господарського суду після усунення виявлених порушень в порядку, встановленому законом.

Додаток:

Позовна заяву вих.№71-01 від 15.02.2017 р. та додані до неї документи на 27 арк.

Суддя Синчук М.М.