КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"13" лютого 2017 р. Справа №925/1697/15

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Разіної Т.І.

суддів: Чорної Л.В.

Яковлєва М.Л.

розглянувши матеріали апеляційної скарги відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області на ухвалу господарського суду Черкаської області від 20.01.2017 у справі № 925/1697/15 (суддя Скиба Г.М.)

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська ЗТК» м. Одеса

до публічного акціонерного товариства «Ватутінський хлібокомбінат», м. Ватутіне, Звенигородський р-н, Черкаська обл.

про стягнення 184 875, 15 грн заборгованості та санкцій,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 20.01.2017 у справі № 925/1697/15 (суддя Скиба Г.М.) скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська ЗТК» на дії державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції задоволено частково; скасовано постанову головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень ДВС ГТУ юстиції у Черкаській області Вельган О.В. про зупинення виконавчого провадження ВП № 50363839 від 21.10.2016 в частині зупинення проведення аукціону в системі електронних торгів арештованого майна «СЕТАМ» призначених на 16.11.2011 по лоту 178100 та по лоту 168538, організатором яких є ДП «СЕТАМ» по реалізації арештованого рухомого майна, а саме: транспортний засіб фургон ізотермічний ISUZU NOR71R та котел паровий Е-1,0-0,9 Г, що належить ПАТ «Ватутінський хлібокомбінат» на праві приватної власності; скасовано постанову головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень ДВС ГТУ юстиції у Черкаській області Вельган О.В. про зупинення виконавчого провадження № 50363839 від 21.10.2016 в частині зобов'язань: «ДП «СЕТАМ» в подальшому після реалізації арештованого майна, які призначено на 27.10.2016 та на 09.11.2016 по лотах № № 175362, 178107, 175361, 175357, 175356, 175355, 175354, 178103, 175353, 175360, 177554, 177556, 177557,177559, 177561, в разі не реалізації підлягає зупиненню на підставі ст. 19 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», тобто зупинення подальшої реалізації майна, у разі його не реалізації; в решті вимог скаргу відхилено.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою господарського суду Черкаської області, відділ примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати в частині часткового задоволення скарги, а саме в частині:

- скасування постанови головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень ДВС ГТУ юстиції у Черкаській області Вельган О.В. про зупинення виконавчого провадження ВП № 50363839 від 21.10.2016 в частині зупинення проведення аукціону в системі електронних торгів арештованого майна «СЕТАМ» призначених на 16.11.2011 по лоту 178100 та по лоту 168538, організатором яких є ДП «СЕТАМ» по реалізації арештованого рухомого майна, а саме: транспортний засіб фургон ізотермічний ISUZU NOR71R та котел паровий Е-1,0-0,9 Г, що належить ПАТ «Ватутінський хлібокомбінат» на праві приватної власності;

- скасування постанови головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень ДВС ГТУ юстиції у Черкаській області Вельган О.В. про зупинення виконавчого провадження № 50363839 від 21.10.2016 в частині зобов'язань: «ДП «СЕТАМ» в подальшому після реалізації арештованого майна, які призначено на 27.10.2016 та на 09.11.2016 по лотах № № 175362, 178107, 175361, 175357, 175356, 175355, 175354, 178103, 175353, 175360, 177554, 177556, 177557,177559, 177561, в разі не реалізації підлягає зупиненню на підставі ст. 19 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», тобто зупинення подальшої реалізації майна, у разі його не реалізації; в решті вимог скаргу відхилено.

Розглянувши апеляційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду встановила наступне.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 93 ГПК України, апеляційна скарга подається на рішення місцевого господарського суду протягом десяти днів, а на ухвалу - протягом п'яти з дня їх оголошення місцевим господарським судом.

Пропуск процесуального строку - це юридичний факт, який настає внаслідок бездіяльності уповноваженої особи в момент настання (або закінчення) цього строку з поважних причин чи з причини, що не можуть бути визнані такими, і такий, що породжує відповідні правові наслідки.

Так, оскаржувана ухвала у справі № 925/1697/15 прийнята господарським судом Черкаської області 20.01.2017, всупереч нормам ГПК України, апеляційна скарга була надіслана скаржником до відділу забезпечення документообігу господарського суду Черкаської області лише 31.01.2017, тобто з пропуском в 11 (одинадцять) календарних днів.

В ст. 53 ГПК України встановлено, що за заявою сторони, прокурора чи з своєї ініціативи господарський суд може визнати причину пропуску встановленого законом процесуального строку поважною і відновити пропущений строк.

Виходячи зі змісту ст. 53 ГПК України, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи статті 53 ГПК повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах). Відповідна позиція відображена в п. 4 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 17.05.2011.

Відповідно до ч. 2 ст. 93 ГПК України апеляційний господарський суд постановляє ухвалу про повернення апеляційної скарги у випадках, якщо вона подана після закінчення строків, установлених цією статтею, і суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку, та незалежно від поважності причини пропуску цього строку - у разі, якщо апеляційна скарга подана прокурором, органом державної влади, органом місцевого самоврядування після спливу одного року з дня оголошення оскаржуваного судового рішення.

В апеляційній скарзі, скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали господарського суду Черкаської області від 20.01.2017 у справі № 925/1697/15, дану вимогу суд приймає за клопотання про поновлення процесуального строку.

У клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, скаржник зазначає, що повний текст оскаржуваної ухвали було отримано поштою 26.01.2017 та вказав, що апеляційна скарга подається 28.12.2016, однак, згідно відбитку поштового штемпелю на конверті, апеляційну скаргу було надіслано на адресу господарського суду Черкаської області 31.01.2017.

Жодних інших підстав, що стали причиною пропуску процесуального строку у клопотанні заявником не наведено, доказів що свідчать про поважність причин пропуску процесуального строку не додано.

Київський апеляційний господарський суд зазначає, що положення ст. 93 ГПК України не визначають початком перебігу строку на апеляційне оскарження саме дату отримання стороною тексту рішення.

Також, враховуючи зміст статті 87 ГПК України, надіслання повних рішень та ухвал сторонам, прокурору, третім особам, які були присутні в судовому засіданні, законом не передбачено (за винятком ухвали, в якій роз'яснюється рішення суду, що за змістом частини п'ятої статті 89 ГПК надсилається особам, які брали участь у справі, а також державному виконавцю, якщо рішення суду роз'яснено за його заявою, незалежно від присутності зазначених осіб у судовому засіданні). Водночас ці сторони, прокурор, треті особи (які були присутні в судовому засіданні) мають право згідно з частиною другою статті 22 ГПК України знайомитися з відповідними процесуальними актами, знімати їх копії, а також заявляти клопотання про видачу їм належно засвідчених копій судових рішень (постанова Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції").

Господарський процесуальний кодекс України не пов'язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Таким чином, закон встановлює рівні можливості для сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов'язки. Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми процесуальними правами, в тому числі подавати докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Тобто, апелянт не був позбавлений можливості бути ознайомленим з ухвалою господарського суду Черкаської області від 20.01.2017, яке має публічний характер та знаходиться у вільному доступі в Єдиному державному реєстрі судових рішень, а в наслідок вчинення таких дій, своєчасно звернутись з апеляційною скаргою.

Інших доводів та доказів щодо наявності причин пропуску процесуального строку з обґрунтуванням їх поважності, які б позбавляли скаржника можливості подати апеляційну скаргу у встановлений ч. 1 ст. 93 ГПК України строк, що могло б бути підставою для відновлення пропущеного процесуального строку відповідно до ст. 53 ГПК України, заявлене клопотання не містить, а тому, поважних підстав для відновлення пропущеного строку не вбачається та не встановлено судом апеляційної інстанції.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Відповідно до ч. 2 ст. 93 ГПК України апеляційний господарський суд постановляє ухвалу про повернення апеляційної скарги у випадках, якщо вона подана після закінчення строків, установлених цією статтею, і суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку, та незалежно від поважності причини пропуску цього строку".

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 97 ГПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається апеляційним господарським судом, якщо скаргу подано після закінчення строку, встановленого для її подання, без клопотання про поновлення або таке клопотання відхилено.

Зважаючи на викладене, Київський апеляційний господарський суд дійшов висновку про відхилення заявленого клопотання про відновлення пропущеного процесуального строку.

Колегією суддів також встановлено, що скаржник в апеляційній скарзі скаржник просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу господарського суду Черкаської області від 20.01.2017 у справі № 925/1697/15, дану вимогу суд приймає за клопотання.

Згідно зі ст. 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційних та касаційних скарг на судові рішення.

Згідно зі ст. 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційних та касаційних скарг на судові рішення.

Відповідно до пп. 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» із апеляційних скарг на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 110% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

У клопотанні про відстрочення сплати судового збору, скаржник вказує на те, що відділ примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області є бюджетною установою, фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України, розрахунково-касове обслуговування відповідно до Бюджетного кодексу України здійснюється Державною казначейською службою України та лише відкритих асигнувань. Процедура виділення коштів для сплати судового збору є довготривалою та потребує оформлення великої кількості документів.

Розглянувши вказане клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів не вбачає підстав для його задоволення з огляду на наступне.

Згідно п. 3.1. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" № 7 від 21.02.2013 єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Частиною 3 статті 94 ГПК України, передбачено, що до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору. Недотримання зазначеної вимоги є підставою для повернення поданої апеляційної скарги у відповідності з п. 3 ч. 1 ст. 97 ГПК України.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 97 цього ж Кодексу передбачено, що скарга не приймається до розгляду і повертається, якщо до скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Законом України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" № 484-VIII від 22.05.2015, який набрав чинності з 01.09.2015, статтю 5 Закону України „Про судовий збір" викладено в новій редакції, відповідно до якої скасовано пільги щодо сплати судового збору для всіх органів державної влади.

Відповідно до норм ст. 8 Закону України „Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, відстрочення сплати судового збору є правом суду, а відповідна заява сторони розглядається виходячи із визначених обставин, що унеможливлюють своєчасну сплату судового збору та підтвердження цих обставин належними доказами.

Крім того, ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників процесу перед законом і судом.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 36, 53, 86, 91, 93, 94, п. 3, 4 ч. 1 ст. 97 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

Відхилити клопотання відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про поновлення строку на подання апеляційної скарги.

Відмовити відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу господарського суду Черкаської області від 20.01.2017 у справі № 925/1697/15.

Апеляційну скаргу відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області на ухвалу господарського суду Черкаської області від 20.01.2017 у справі № 925/1697/15 повернути скаржнику.

Головуючий суддя Т.І. Разіна

Судді Л.В. Чорна

М.Л. Яковлєв