ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" лютого 2017 р. Справа № 922/470/16

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Фоміна В. О., суддя Білоусова Я.О. , суддя Крестьянінов О.О.

за участю секретаря судового засідання Курченко В.А.

позивача ОСОБА_1 (довіреність №2208 від 25.04.2016)

відповідача ОСОБА_2 (довіреність №01-16юр/3214 від 25.04.2016), ОСОБА_3 (довіреність №01-16юр/3600 віл 10.05.2016)

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Акціонерної компанії Харківобленерго (вх.№3042Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 31.10.2016 у справі №922/470/16

за позовом Комунального підприємства «Харківводоканал», м. Харків

до Акціонерної компанії «Харківобленерго», м. Харків

про зобов'язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИЛА:

У лютому 2016 року КП «Харківводоканал» звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до АК «Харківобленерго», в якому просить зобов`язати відповідача припинити зловживання правом на відключення від енергопостачання відносно об`єктів єдиної технологічної системи КП «Харківводоканал», як такого, що може порушити права інших осіб та завдати шкоди довкіллю.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 31.10.2016 у справі №922/470/16 (суддя Суярко Т.Д.) позовні вимоги задоволено. Зобовязано Акціонерну компанію «Харківобленерго» (61003, м.Харків, вул.Плеханівська, 149, код 00131954) припинити зловживання правом на відключення від енергопостачання відносно обєктів єдиної технологічної системи Комунального підприємства Харківводоканал (61013, м. Харків, вул. Шевченко, 2, ), як такого, що може порушити права інших осіб та завдавати шкоди довкіллю.

Відповідач з рішенням суду не погодився, звернувся до апеляційного господарського суду зі скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 31.11.2016 та прийняти нове, яким у позові відмовити. Також, просить суд залучити ОСОБА_4 інспекцію з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії (04112, м.Київ, вул.Дорогожицька,11/8) до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 18.11.2016 вказану апеляційну скаргу прийнято до провадження та призначено до розгляду на 08.12.2016.

01.12.2016 від апелянта надійшла заява (вх. №12151), в якій КП Харківводоканал просить, з метою виправлення описки, допущеної в п.3 прохальної частини апеляційної скарги, вважати правильним п.3 апеляційної скарги в наступній редакції: Скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 31.10.2016 та прийняти нове рішення, яким в позові відмовити.

06.12.2016 від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх. №12343).

07.12.2016 від відповідача надійшли пояснення до апеляційної скарги (вх. 12369).

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 08.12.2016 розгляд справи відкладено на 10.01.2017.

Після судового засідання 08.12.2016 від АК Харківобленерго надійшло клопотання в порядку статті 30 ГПК України, в якому компанія просила викликати в судове засідання уповноважених представників Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії для дачі пояснень з питань, що стосуються екологічної броні об`єктів КП Харківводоканал.

10.01.2017 відповідно до протоколу автоматичної зміни складу колегії суддів, у звязку з відпусткою судді Шевель О.В. змінено склад колегії суддів на: головуючий суддя Фоміна В.О., суддя Білоусова Я.О., суддя Крестьянінов О.О.

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 10.01.2017 розгляд справи та клопотань відповідача відкладено на 02.02.2017.

26.01.2017 від позивача надійшли заперечення на клопотання відповідача про залучення Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії в якості третьої особи (вх. №872) та заперечення на клопотання позивача про виклик представників Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії у судове засідання (вх. №873).

В судовому засіданні 02.02.2017 представники апелянта підтримали клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи - ОСОБА_4 інспекцію з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії, просили його задовольнити. Або, в разі незадоволення попереднього клопотання, просили задовольнити клопотання про виклик в судове засідання уповноважених представників Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії для дачі пояснень з питань, що стосуються екологічної броні об`єктів КП Харківводоканал.

По суті справи, представники апелянта наполягали на задоволенні апеляційної скарги, навели доводи в її обґрунтування, просили скасувати оскаржуване рішення, прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. Представник позивача просив суд залишити рішення суду першої інстанції без змін, апеляційну скаргу відповідача без задоволення.

Розглянувши заявлене відповідачем клопотання про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_4 інспекцію з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії (04112, м.Київ, вул.Дорогожицька,11/8), колегія суддів дійшла висновку про відмову в його задоволенні з огляду на таке.

Відповідно до частини 1, 2 статті 27 ГПК треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до прийняття рішення господарським судом, якщо рішення з господарського спору може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї з сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за клопотанням сторін, прокурора.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити або допустити до участі у справі.

Як зазначає відповідач, необхідністю залучення третьою особою Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії у даній справі є те, що Держенергонагляд приймає участь у затвердженні переліку споживачів та їх обладнання, до якого може бути встановлена екологічна броня. Однак, зазначені доводи не свідчать про те, що рішення суду у даній справі може вплинути на права чи обовязки Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії щодо однієї із сторін.

Не підлягає задоволенню також клопотання відповідача про виклик представників Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії в судове засідання суду апеляційної інстанції, в порядку статті 30 ГПК України, для надання пояснень щодо об`єктів підвищеної безпеки КП «Харківводоканал» на які слід оформити екологічну броню та який суб`єкт несе обов`язок такого оформлення, оскільки, в матеріалах справи міститься достатньо доказів, що підтверджують перелік об`єктів, які можуть бути відключенівід електропостачання до рівня екологічної броні.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених ст. 101 ГПК України, заслухавши в судовому засіданні пояснення представників сторін, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції обставин справи та доказів на їх підтвердження, а також правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів Харківського апеляційного господарського суду встановила.

Звертаючись до суду з даним позовом, КП «Харківводоканал» зазначив, що відповідач, без врахування особливого статусу позивача, як підприємства, яке надає житлово-комунальні послуги з водопостачання населенню міста Харкова, протиправно здійснює відключення від енергопостачання обєкти позивача, більша частина яких безпосередньо задіяна в технологічному процесі подачі води та очищення стоків, що, як зазначає позивач, може призвести до непередбачуваних санітарно-екологічних наслідків.

Як зазначає відповідач, підставою відключення від електропостачання об`єктів позивача є наявність заборгованості за договорами №4 від 07.05.2004 р. (арк.с. 35-113, т.с. 2) та №1.01 від 03.01.2008 р. (арк.с. 79-93, т.с. 1) про постачання електричної енергії.

Згідно з розділом 1 договору про постачання електричної енергії №4 від 07.05.2004 р., постачальник постачає електричну енергію споживачу, а споживач оплачує постачальнику її вартість та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатками до договору, що є його невідємними частинами.

Як зазначено в п. 6.1.3 договору про постачання електричної енергії №4 від 07.05.2004 р., електорпостачання споживача може бути обмежено або припинено постачальником з повідомленням споживача не пізніше, ніж за три робочі дні у разі несплати спожитої електричної енергії у терміни, встановлені додатком №2 Порядок розрахунків.

Відповідно до розділу 1 договору про постачання електричної енергії №1.01 від 03.01.2008 р., постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю, зазначеною у додатку №3.1 Перелік місць встановлення розрахункових приладів обліку та тарифів, що застосовуються при проведенні розрахунків за спожиту електричну енергію до цього договору, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатками до договору, що є його невідємними частинами.

Відповідно до п. 2 договору про постачання електричної енергії №1.01 від 03.01.2008 р. КП Харківводоканал (далі Споживач) у т.ч. зобов'язується: своєчасно оплачувати АК Харківобленерго (далі Постачальник) вартість електричної енергії та інші нарахування згідно з умовами додатку №2 Порядок розрахунків; здійснювати платіж за резервування обсягу електричної енергії, на покриття аварійної (екологічної) броні в наступному розрахунковому періоді; здійснювати оплату за послуги з компенсації перетікання реактивної електричної енергії між електромережею Постачальника та електроустановками Споживача; вживати комплекс заходів, спрямованих на запобігання загрозі життю або травматизму, пошкодженню обладнання та продукції, негативним екологічним наслідкам тощо у разі отримання повідомлення про припинення (обмеження) електропостачання згідно з умовами розділу 6 цього Договору.

Відповідно до додатку № 2 Порядок розрахунків до договору про постачання електричної енергії № 1.01 від 03.01.2008 року (п.4.6), у разі виникнення заборгованості за спожиту електричну енергію сторони за взаємною згодою та у порядку, передбаченому законодавством України, укладають додаткову угоду щодо реструктуризації заборгованості, яка є невідємною частиною цього договору.

Згідно з п. 6.1.3 договору про постачання електричної енергії № 1.01 від 03.01.2008 року, електорпостачання споживача може бути обмежено або припинено постачальником з повідомлення споживача не пізніше ніж за три робочі дні у разі несплати спожитої електричної енергії у терміни, встановлені додатком №2 Порядок розрахунків.

В пункті 8 додатку №2 Порядок розрахунків до договору про постачання електричної енергії № 1.01 від 03.01.2008 року сторони домовились, що у разі несплати нарахувань, передбачених цим договором, постачальник має право повністю чи частково припинити постачання електричної енергії споживачу, попередивши його письмово або телефонограмою не пізніше, ніж за 3 робочих дні. Поновлення енергопостачання здійснюється протягом 5 робочих днів з дня погашення заборгованості і оплати послуг з відновлення електропостачання за винятком обєктів водопостачання, як обєктів життєзабезпечення і стратегічного призначення (ст. 6 Закону України Про питну воду та питне водопостачання).

Факт наявності заборгованості, без уточнення її загального розміру, визнається самим позивачем.

Однак, як вважає позивач відключення його об`єктів від електропостачання призведе до збоїв подачі води до міста Харкова та відводу стічних вод від споживачів, що може спричинити санітарну, екологічну та техногенну катастрофу, порушить процес нарахувань і обліку платежів за послуги водопостачання та водовідведення, спричинить порушення прав споживачів на отримання субсидій, та негативно відобразиться на поповненні бюджету, а також у зв`язку з відключенням деяких об`єктів технологічного циклу КП «Харківводоканал» виключається можливість збереження водопостачання відповідних районів міста в період проведення аварійних робіт та підтримання санітарно-епідеміологічного режиму тощо.

Приймаючи рішення у даній справі, місцевий господарський суд, з урахуванням фактичних обставин справи та доказів на їх підтвердження, встановив наявність підстав для задоволення позовних вимог.

З цим погоджується колегія суддів, виходячи з наступного.

Відповідно до Статуту, основною діяльністю КП Харківводоканал є видобування, виробництво, забір, очищення, подача, постачання, транспортування, розподіл питної води; приймання, збирання, відведення, транспортування та повне біологічне очищення стічних вод, знезараження та скид біологічно очищеної стічної води у водні обєкти.

Система централізованого водопостачання КП Харківводоканал являє собою єдиний технологічний виробничо-господарський комплекс водопровідних споруд з виробництва, транспортування, розподілу та реалізації питної води споживачам системи групового водопостачання м. Харкова і Харківської області.

Статтею 4 Закону України Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення передбачено право громадян на безпечні для здоров'я і життя харчові продукти, питну воду, умови праці, навчання, виховання, побуту, відпочинку та навколишнє природне середовище.

Як зазначено у статті 3 вказаного закону, основними принципами охорони навколишнього природного середовища є пріоритетність вимог екологічної безпеки, обов'язковість додержання екологічних стандартів, нормативів та лімітів використання природних ресурсів при здійсненні господарської, управлінської та іншої діяльності; гарантування екологічно безпечного середовища для життя і здоров'я людей; запобіжний характер заходів щодо охорони навколишнього природного середовища;

Стаття 50 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища визначає, що екологічна безпека є такий стан навколишнього природного середовища, при якому забезпечується попередження погіршення екологічної обстановки та виникнення небезпеки для здоров'я людей.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28 серпня 2013 року №808 затверджено Перелік видів діяльності та обєктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку. До вказаного Переліку (п.15) віднесено нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт: водозаборів поверхневих та підземних вод для систем централізованого водопостачання населених пунктів, промислових підприємств; споруд водопідготовки систем питного водопостачання; мереж водопроводу та водовідведення діаметром понад 1000 міліметрів; систем закачування стічних вод до ізольованих підземних водоносних горизонтів; систем зворотного водокористування, відведення, оброблення (підготовки) та скидання шахтних, карєрних, дренажних вод; очисних споруд, систем скидання очищених стічних вод у водні обєкти; водосховищ.

Екологічний захист населення є загальним принципом господарювання (ст. 6 Господарського кодексу України).

Підприємство позивача згідно Статуту та отриманої ліцензії на право провадження централізованого водопостачання та водовідведення (серія АГ №500054) безпосередньо здійснює діяльність, що становить підвищену екологічну небезпеку. У складі обєктів КП Харківводоканал, які безпосередньо відносяться до системи централізованого питного водопостачання та водовідведення м.Харкова є ті, що відповідно до чинного законодавства віднесені до обєктів підвищеної небезпеки.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про питну воду та питне водопостачання, одним із принципів державної політики у сфері питної води та питного водопостачання - заборона відключення об'єктів питного водопостачання та водовідведення від системи енерго-, газо-, теплопостачання як об'єктів життєзабезпечення і стратегічного значення.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що законодавство України, що регулює постачання електричної енергії, передбачає право енергопостачальної організації обмежити/припинити електропостачання споживача, не встановлюючи виключення для обєктів питного водопостачання та водовідведення.

Так, згідно ст. 24 Закону України Про електроенергетику, енергопостачальники мають право за умови неповної оплати споживачем спожитої електричної енергії обмежити його електроспоживання до рівня екологічної броні електропостачання або за відсутності такої повністю припинити електропостачання споживачу.

Зобовязання постачальника електричної енергії припинити повністю або частково постачання йому електричної енергії у разі несплати рахунків відповідно до умов договорів, попередивши споживача не пізніше ніж за три робочих дні, передбачено і п.7.5. Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996р. №28.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.01.2004 року №93 затверджено Порядок обмеження електроспоживання споживачів до рівня екологічної броні електропостачання або повного припинення їм електропостачання.

У відповідності до пункту 6.1.3 укладених між сторонами договорів, сторони передбачили право відповідача на обмеження та припинення електропостачання КП Харківводоканал, зокрема, у разі несплати спожитої електричної енергії у терміни, встановлені Додатком №2 Порядок розрахунків.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 11.04.2016 р. було призначено у справі комплексну судову інженерно-технічну та екологічну експертизи, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. На вирішення експертам поставлені наступні запитання:

1. Який склад належних КП Харківводоканал обєктів, які безпосередньо відносяться до системи централізованого питного водопостачання та водовідведення м. Харкова?

2. Чи є у складі вказаних обєктів КП Харківводоканал ті, що відповідно до чинного законодавства мають бути віднесені до обєктів підвищеної небезпеки?

3. Чи повязані належні КП Харківводоканал обєкти системи централізованого питного водопостачання м. Харкова єдиним технологічним процесом виробництва та транспортування питної води?

4. Чи впливатиме припинення (обмеження) електропостачання окремих обєктів (елементів) системи централізованого питного водопостачання м. Харкова на технологічні процеси виробництва та транспортування КП Харківводоканал питної води споживачам і, якщо так, в чому полягатиме такий вплив ?

5. Чи може припинення (обмеження) електропостачання належних КП Харківводоканал обєктів (елементів) систем централізованого питного водопостачання та водовідведення м. Харкова викликати порушення екологічних нормативів, негативний вплив на стан навколишнього природного середовища, довкілля і, якщо так, в чому полягатимуть такі порушення та вплив?

За результатами проведеної експертизи (Висновок №6780/16-43/6781/16-48 від 07.09.2016), експерти дійшли висновку, що належні КП Харківводоканал обєкти систем и централізованого водопостачання м.Харкова повязані єдиним безперервним технологічним процесом виробництва, транспортування питної води, подачі та розподілу води споживачам. Система питного водопостачання являє собою єдиний технологічний виробничо-господарський комплекс водопровідних споруд з виробництва, транспортування, розподілу та реалізації питної води споживачам системи групового водопостачання м. Харкова і Харківської області. Цей комплекс складається з технологічних та функціональних об'єктів, споруд, обладнання і розподільних водопровідних мереж, зв'язаних єдиним технологічним процесом забору, водопідготовки, контролю якості, транспортування й розподілу питної води.

З висновку експертизи також вбачається, що якість води забезпечується системою регулювання технологічних режимів від водозабірних споруд І підйому до споживачів, якими управляє диспетчерсько-технологічні центри на всіх етапах очищення, знезаражування й транспортування води: від видобутку й до подачі її споживачам, як у нормальних умовах водопостачання, так і на випадок надзвичайних ситуацій. ОСОБА_5 система функціонує в умовах безперервного процесу забору, подачі та розподілу води, в зв'язку з чим є вкрай енергозалежною.

Припинення (обмеження) електропостачання окремих обєктів (елементів) системи централізованого питного водопостачання м. Харкова порушує єдиний безперервний технологічний процес виробництва, транспортування КП Харківводоканал питної води та розподілу її споживачам та може призвести до наступних наслідків:

- Зупинення роботи насосних станцій, які перекачують та розподіляють воду по системі водопостачання і як наслідок припинення подачі води в системи питного і протипожежного водопостачання, відсутність води на підприємствах, військових частинах, лікувальних установах, школах та дошкільних закладах, житлових будинках тощо;

- Створення аварійної обстановки на обєктах підвищеної небезпеки - обєктах хлорного господарства з можливою негативною дією на довкілля і населення.

- Виникнення надзвичайної санітарно-епідемічної обстановки.

- Виникнення екстремальної ситуації на гідротехнічних спорудах, що, в свою чергу, може спричинити затоплення великих територій в зоні дії гідровузлів.

- Бактерійне зростання завантаження фільтрів очисних споруд.

- Неможливість визначення електроприладами основних параметрів якості води.

- Втрата управління АСУ (автоматизованими системами управління) технологічними процесами водопостачання.

- Переповнення резервуарів чистої води, їх руйнування та затоплення прилеглих територій.

- Наднормативне гідравлічне навантаження та гідроудари.

- Деформація та руйнування стикових зєднань трубопроводів із значним зростанням кількості аварій і пошкоджень на водопровідних мережах.

- Руйнування обсадних колон артезіанських свердловин.

- Унеможливлення проведення вчасних ремонтних та інших робіт і заходів необхідних для безпечного та ефективного функціонування системи централізованого питного водопостачання м. Харкова.

- Замулення камер реакції і відстійників;

- Порушення технології обробки і знезараження води хлором, що спричиняє інтенсивний розвиток інфекційних бактерій і вірусів та виникнення різноманітних інфекційних хвороб: дизентерію, сальмонельоз, холеру, черевний тиф та інших хвороб.

- Після зупинення водопровідних споруд повторний їх запуск потребуватиме більш тривалого періоду, повязаного з їх санітарною обробкою та великими витратами матеріальних ресурсів.

- Відключення обєктів водовідведення, у тому числі каналізаційних насосних станцій, може призвести до аварійних ситуацій на каналізаційних мережах та витоків каналізаційних стоків на прилеглі території міста, залпового скиду неочищених стічних вод споживачів в поверхневі води - річки міста, які входять до басейнових територій, що може спричинити техногенну катастрофу регіону, тощо.

Отже, колегія суддів погоджується з тим, що дії АК Харківобленерго по припиненю/обмеженню електропостачання окремих обєктів (елементів) системи централізованого питного водопостачання КП Харківводоканал є зловживанням правом, оскільки характеризуються ознаками відповідного цивільного правопорушення:

1) Призначенням права не може бути завдання шкоди іншим чи довкіллю. Можливість настання таких наслідків у звязку з використанням права на обмеження/припинення електропостачання свідчить про реалізацію права не за його соціальним призначенням та суперечність природі права.

2) Дії, спрямовані на відключення, мають вольовий характер, про що свідчить наявні в матеріалах справи Повідомлення про припинення подачі електроенергії та листи відповідача (арк.с. 28 34, 131, 132, 176, 179, т.с.1), ОСОБА_2 недопуску (арк.с. 178, 181, т.с.1), письмові та усні пояснення представників відповідача судових засіданнях.

3) Дії по припиненню/обмеженню електропостачання створюють реальну та очевидну загрозу заподіяння шкоди довкіллю, суспільним та/або особистим правам та інтересам третіх осіб, про що свідчить Висновок судової будівельно-технічної та інженерно-екологічної експертизи №6780/16-43/6781/16-48 від 07.09.2016 року та не спростовано іншими наданими сторонами доказами.

4) Дії АК Харківобленерго характеризуються формальною правомірністю, оскільки має місце відсутність порушення конкретних юридичних заборон при порушенні загальних правових принципів, які покликані спрямовувати поведінку АК Харківобленерго в межах соціального призначення наданих йому правомочностей.

Колегія суддів приймає до уваги твердження експертів, викладені у висновку експертизи, про те, що відключення електроенергії від деяких обєктів КП Харківводоканал не призведе до вказаних негативних наслідків. Як встановили експерти, на даний час є можливість відключення електроенергії від наступних обєктів: Районна експлуатаційна дільниця аварійних служб №1, яка знаходиться за адресою: вул. Кисловодська, 13 м. Харкова; Районна експлуатаційна дільниця аварійних служб №2, яка знаходиться за адресою: вул. Ферганська, 33 м. Харкова; Служба водопровідних мереж Новобаварського району, яка знаходиться за адресою: пр. Постишева, 95 м. Харкова; Старосалтівська насосна станція, яка знаходиться в смт. Старий Салтів Вовчанського району Харківської області також підлягає відключенню від електроенергії оскільки цей обєкт системи технічного водопостачання тимчасово виключений з технологічного процесу; Станція катодного захисту водоводу, яка знаходиться за адресою: вул. Железнякова, 290 м. Харкова також підлягає відключенню - даний обєкт тимчасово не використовується оскільки ділянка водоводу технічно зношена і на даний момент відключена; Обєкт соціально-культурного призначення ГКЦ КВ Донець, який знаходиться в по вул. Чугуївська, 32 смт. Кочеток Чугуївського району Харківської області також може бути відключений від електроенергії оскільки безпосередньо не пов'язаний єдиним технологічним процесом виробництва та транспортування питної води. Разом з тим, таке відключення негативно впливає на стан даного обєкту, в тому числі на музей Води, який на даний час продовжує своє функціонування.

Однак колегія суддів зазначає, що положеннями статті 13 ЦК України визначено, що цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов'язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п'ятою цієї статті, суд може зобов'язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом.

Спеціальне законодавство України у сфері охорони навколишнього природного середовища, також вказує на необхідність припинення діяльності, що завдає шкоди довкіллю. Так, забезпечення екологічної безпеки визначено як завдання законодавства про охорону навколишнього природного середовища (ст. 1 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища). ОСОБА_5 у ст. 50 передбачає, що екологічна безпека є такий стан навколишнього природного середовища, при якому забезпечується попередження погіршення екологічної обстановки та виникнення небезпеки для здоров'я людей. Екологічна безпека гарантується громадянам України здійсненням широкого комплексу взаємопов'язаних політичних, економічних, технічних, організаційних, державно-правових та інших заходів. Діяльність фізичних та юридичних осіб, що завдає шкоди навколишньому природному середовищу, може бути припинена за рішенням суду.

Частина 2 ст. 10 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища також передбачає, що діяльність, яка перешкоджає здійсненню права громадян на безпечне навколишнє природне середовище та інших їх екологічних прав, підлягає припиненню в порядку, встановленому цим Законом та іншим законодавством України.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, здійснюючи правосуддя, судкерується верховенством права. Формальний аспект принципу верховенства права означає, що держава має діяти згідно з правом та підпадати під його дію, а матеріальний (органічний) аспект полягає у тому, що існують доволі чіткі стандарти, які визначають сутність позитивного права це, насамперед, основні права людини і принципи природного права. У вузькому, буквальному розумінні, верховенство права означає визнання найвищої юридичної сили Конституції як втілення права.

Застосування вказаного принципу вимагає при прийнятті рішення керуватися положеннями Конституції України, яка визначає, що людина, її життя, здоровя, безпека є найвищою соціальною цінністю (ст.ст.1, 3, 8 Конституції України), права і свободи людини є непорушними і кожному гарантується право на безпечне для життя і здоров'я довкілля (ст.ст. 21, 50 Конституції України), а обовязком держави є забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України та забезпечення соціальної спрямованості економіки (ст.ст.13, 16 Конституції України).

Таким чином, в контексті зазначених норм, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог, наявності підстав зобовязати АК Харківобленерго припинити зловживання своїми правами на відключення від енергопостачання окремих обєктів (елементів) системи централізованого питного водопостачання КП Харківводоканал.

До того ж, колегія суддів зазначає, що статтею 1 Закону України Про електроенергетику, екологічна броня електропостачання споживача - мінімальний рівень споживання електричної енергії споживачем (крім побутових споживачів), який забезпечує передумови для запобігання виникненню надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

З матеріалів справи вбачається, що екологічну броню встановлено лише на деякі обєкти КБО Диканівський ДОС, КБО Безлюдівський. Разом з тим, згідно даних Державного реєстру обєктів підвищеної небезпеки, до обєктів підвищеної небезпеки КП Харківводоканал, крім вказаних, належать і інші обєкти:

Склад хлору та хлораторна (код обєкта підвищеної небезпеки у Державному реєстрі обєктів підвищеної небезпеки 63.03361715.01.2)

ХПС Есхар, зливна залізнична естакада (код обєкта підвищеної небезпеки у Державному реєстрі обєктів підвищеної небезпеки 63.03361715.02.1)

ХПС Кочеток хлораторна з устаткуванням (код обєкта підвищеної небезпеки у Державному реєстрі обєктів підвищеної небезпеки 63.03361715.03.1)

Хлораторна ЦВС №2. Хлоратор з устаткуванням (код обєкта підвищеної небезпеки у Державному реєстрі обєктів підвищеної небезпеки 63.03361715.04.2)

1 блок хлораторна, склад (код обєкта підвищеної небезпеки у Державному реєстрі обєктів підвищеної небезпеки 63.03361715.05.1)

2 блок хлоропереливна станція і склад (код обєкта підвищеної небезпеки у Державному реєстрі обєктів підвищеної небезпеки 63.03361715.06.1)

Цех обеззаражування стічної води Комплекса біологічної очистки Безлюдівський (код обєкта підвищеної небезпеки у Державному реєстрі обєктів підвищеної небезпеки 63.03361715.07.2)

Цех обеззаражування стічної води Комплекса біологічної очистки Диканівський (код обєкта підвищеної небезпеки у Державному реєстрі обєктів підвищеної небезпеки 63.03361715.08.2)

Згідно висновку експертизи, до складу системи централізованого питного водопостачання та водовідведення КП Харківводоканал відносяться обєкти підвищеної небезпеки, гідротехнічні споруди, обєкти життєзабезпечення населення та інші обєкти, що можуть створити загрозу виникнення аварії в результаті порушення умов їх експлуатації, викликати порушення екологічних нормативів, завдати шкоду довкіллю. Натомість екологічна броня поширюється на відносно невелику кількість обєктів КП Харківовдоканал, а тому наявний обсяг екологічної броні при відключенні (обмеженні) обєктів КП Харківводоканал технологічно не дозволить запобігти негативним, в тому числі екологічним, наслідкам.

Отже, твердження відповідача щодо відсутністі встановленої екологічної броні електропостачання на обєктах КП Харківводоканал не приймаються до уваги та спростовуються вищенаведеним.

На підставі наведеного та керуючись приписами Конституції України як Основного Закону України (статті 1, 3, 8, 13, 16, 129), статтею 6 Закону України «При питну воду та водопостачання», статтею 24 Закону України «Про електроенергетику», статтями 1, 50, частиною 2 статті 10 Закону України «Про охорону навколишнього середовища», статтею 3, 4 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення», колегія суддів зазначає, що екологічна безпека населення не може бути поставлена у залежність від встановлення чи не встановлення уповноваженими на те субєктами екологічної броні на обєкти КП «Харківводоканал», який в свою чергу, несе відповідальність за дотримання вимог техногенної, санітарно-епідемічної та екологічної безпеки, які визначенні чинним законодавством України, підприємство зобовязане проводити оцінку ризиків, після чого приймати лише обґрунтовані та виправдані рішення, вживати заходів щодо запобігання загрозам виникнення надзвичайних ситуацій.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, яка, в силу приписів статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є в Україні джерелом права, Європейський Суд у рішенні від 12.06.2008 «Яременко проти України» зазначив, що питання, яке суд має вирішити полягає у визначенні, чи було справедливим провадження у справі загалом.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого господарського суду від 23.03.2012р. № 6 «Про судове рішення», рішення з господарського спору повинно прийматись у цілковитій відповідності з нормами матеріального і процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими господарським судом, тобто з'ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних і допустимих доказів у конкретній справі.

Враховуючи наведені обставини справи та норми права, колегія суддів дійшла висновку про відповідність оскаржуваного рішення нормам чинного законодавства та матеріалам справи, на підставі чого, рішення Господарського суду Харківської області від 31.10.2016 у справі № 922/470/16 слід залишити без змін, а апеляційну скаргу відповідача без задоволення.

Керуючись ст.ст. 99, 101, 102, п.1 ст. 103, ст. 105 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Харківського апеляційного господарського суду, одностайно, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Акціонерної компанії Харківобленерго залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Харківської області від 31.10.2016 у справі № 922/470/16 залишити без змін.

Повний текст постанови складено 06.02.17

Головуючий суддя Фоміна В. О.

Суддя Білоусова Я.О.

Суддя Крестьянінов О.О.