УХВАЛА

08.02.2017Справа № 910/24033/16
За зустрічною позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю ГК "УКРГАЗ"

до Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння"

про визнання недійсним пункту договору

у справі №910/24033/16

за первісним позовом Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння"

до Товариства з обмеженою відповідальністю ГК "УКРГАЗ"

про стягнення 3 236 443,59 грн.

Суддя Турчин С.О.

Представники сторін: не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ :

Приватне акціонерне товариство "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" (позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю ГК "УКРГАЗ" (відповідач) 3 236 443,59 грн. заборгованості за договором купівлі-продажу природного газу № ПГ-Т/16-004/46 від 29.04.2016 з яких: 2 220 032,00 грн. - заборгованість, 148 121,47 грн. - інфляційні втрати, 50 766,02 грн. - 3 % річних, 534 322,18 грн. - пеня, 47 200,32 грн. - штраф 1% за порушення грошових зобов'язань, 236 001,60 грн. - штраф 5% за порушення грошових зобов'язань на строк понад 10 календарних днів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.12.2016 порушено провадження у справі № 910/24033/16 та призначено її до розгляду на 02.02.2017.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.02.2017 розгляд справи №910/24033/16 відкладено на 16.02.2017.

06.02.2017 Товариство з обмеженою відповідальністю ГК "УКРГАЗ" звернулась до суду із зустрічною позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" про визнання недійсним пункту 5.4. розділу 5 "Відповідальність сторін" договору № ПГ-Т/16-004/46 від 29.04.2016 купівлі-продажу природного газу, укладеного між Приватним акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" та Товариством з обмеженою відповідальністю ГК "УКРГАЗ" в частині стягнення додатково - штрафу у розмірі 1% (один відсоток) від суми простроченого платежу, а у разі прострочення платежу на строк понад 10 календарних днів - додатково штрафу у розмірі 5 % (п'яти відсотків) від суми простроченого платежу.

Суд, розглянувши зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ГК "УКРГАЗ", дійшов висновку, що даний зустрічний позов підлягає поверненню без розгляду з наступних підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 60 Господарського кодексу України, відповідач має право до початку розгляду господарським судом справи по суті подати до позивача зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов'язаний з первісним.

Відповідно до ч. 2 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України подання зустрічного позову провадиться за загальними правилами подання позовів.

Пунктом 1 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суддя повертає позовну заяву та додані до неї документи без розгляду у випадку якщо позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

У відповідності до ч. 1 ст. 54 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява подається до господарського суду в письмовій формі і підписується повноважною посадовою особою позивача або його представником, прокурором, громадянином-суб'єктом підприємницької діяльності або його представником.

Згідно вимог ч. 3 ст. 57 ГПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 28 ГПК України, представниками юридичних осіб можуть бути також інші особи, повноваження яких підтверджуються довіреністю від імені підприємства, організації. Довіреність видається за підписом керівника або іншої уповноваженої ним особи та посвідчується печаткою підприємства, організації (за наявності).

Позовна заява від імені Товариства з обмеженою відповідальністю ГК "УКРГАЗ", підписана представником ОСОБА_1, що діє на підставі довіреності №2001/17-01 від 20.01.2017, виданою директором ОСОБА_2 Проте, посадове становище директора товариства жодними документами не підтверджено.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Пунктом 3 частини 1 статті 57 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до частини 2 статті 44 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

За змістом частини 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" від 08.06.2011 року №3674-VI судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.06.2011? судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру встановлюється ставка судового збору - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" станом на 01.01.2017 прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі становить 1 600,00 грн.

Однак, в порушення зазначених вище приписів Товариством з обмеженою відповідальністю ГК "УКРГАЗ", не надано доказів сплати судового збору.

В той же час, разом із зустрічною позовною заявою Товариством з обмеженою відповідальністю ГК "УКРГАЗ", подано до суду заяву про відстрочення сплати судового збору.

Так, у відповідності до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У пункті 3.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" роз'яснено, що у розгляді питань, пов'язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати, що єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

З огляду на вищевикладене та враховуючи рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, суд дійшов до висновку про необґрунтованість зазначеного клопотання, оскільки самі лише обставини, пов'язані з ненадходженням коштів до ТОВ ГК "УКРГАЗ", від боржників не можуть вважатися підставою для відстрочення сплати судового збору, а посилання на скрутне фінансове становище не підтверджені жодними доказами.

За таких обставин, розглянувши вказану заяву, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви ТОВ ГК "УКРГАЗ", про відстрочення слати судового збору.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 63 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів надсилання відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною 1 статті 56 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позивач, прокурор зобов'язані при поданні позову надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб листом з описом вкладення.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 57 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 р., розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв'язку.

Згідно з п.п. 59, 61 постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 р. № 270 "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв'язку" внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Однак, всупереч вищевикладеним вимогам, як вбачається з доданих до зустрічної позовної заяви документів, ТОВ ГК "УКРГАЗ", не надано доказів відправлення ПрАТ "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" копії зустрічної позовної заяви і доданих до неї документів.

Підсумовуючи вищенаведене, зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю ГК "УКРГАЗ", до Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" про визнання недійсним пункту договору підлягає поверненню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись, ст. 60, п. 1, п. 4, п. 6, ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ГК "УКРГАЗ", до Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" про визнання недійсним пункту договору та додані до неї документи повернути без розгляду.

Додаток: зустрічна позовна заява з додатками на 13 аркушах.

Суддя С.О. Турчин