ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

23.01.2017 Справа № 904/10665/16

За позовом Дніпропетровської міської ради, м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро", м. Дніпро

Третя особа: Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпропетровської міської ради, м. Дніпро

про визнання договору укладеним

Суддя Рудовська І.А.

Представники:

від позивача: ОСОБА_1, довіреність № 7/10-2572 від 28.12.16р.

від відповідача: ОСОБА_2, довіреність б/н від 10.01.17р.

від третьої особи: не з'явився

Суть спору:

Дніпропетровська міська рада (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро" (далі - відповідач) про визнання Договору про пайову участь замовників на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпра укладеним.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається те, що відповідач не звертався до органу місцевого самоврядування щодо укладення Договору про пайову участь на обєкт, а саме: будівлі та споруди по вул. Краснопільській в м. Дніпропетровську, які введені в експлуатацію відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації від 13.03.2012 р. за № ДП 6, тому не укладення договору свідчить про недотримання вимог законодавства та є порушенням прав та інтересів відповідної територіальної громади.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.11.2016 р. по справі № 904/10665/16 порушено провадження та розгляд справи призначено у судовому засіданні на 06.12.2016 р.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.12.2016 р. розгляд справи відкладено на 20.12.2016 р.

В судовому засіданні 20.12.2016 р. оголошено перерву до 12.01.2017 р.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.01.2017 р. розгляд справи відкладено на 23.01.2017 р.

Представник позивача у судових засіданнях наполягав на повному задоволенні позовних вимог.

Представник відповідача у судових засіданнях 20.12.2016 р., 12.01.2017 р. та 23.01.2017 р. заперечував проти позовних вимог, з підстав викладених у відзиві на позов.

Представник третьої особи в судових засіданнях від 06.12.2016 р. та 20.12.2016 р. письмові пояснення на позов не надав. В судове засідання 23.01.2017 р. представник третьої особи не зявився, про причину відсутності суду не повідомив.

При розгляді справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

В порядку ст. 85 Господарського процесуального кодексу України в судовому засіданні 23.01.2017 р. оголошені вступна та резолютивна частини судового рішення.

Розглянувши матеріали справи та заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши надані докази в їх сукупності, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Статтею 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, що діяла на дату виникнення правовідносин) визначено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 9 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовникам про його укладання, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію.

Так, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено обовязок замовника будівництва укласти договір про пайову участь не пізніше через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Кошти внеску пайової участі також сплачуються до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Частинами 1 - 3 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

За умовами ч. 5 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкт, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайдапчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначаться на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Відповідно до п. 6. ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати: 1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкт - для нежитлових будівель та споруд; 2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.

Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об'єкта, з техніко-економічними показниками (ч. 8 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Зобов'язання позивача щодо укладення даного договору передбачені п. 7 Прикінцевих положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" згідно з яким, якщо договором про пайову участь, який укладений до набрання чинності цим Законом, передбачена сплата пайової участі замовником будівництва (повністю або частково) в обсягах інших, ніж визначено цим Законом, такий договір підлягає приведенню у відповідність із цим Законом.

Рішенням Дніпропетровської міської ради від 29.07.2011 р. № 5/14 "Про внесення змін до рішення міської ради від 21.03.2007 № 6/11 "Про порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська" Положення порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська викладено у новій редакції: "Порядок залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська" (далі - Порядок).

Відповідно до розділу 1 "Загальні положення" Порядок визначає розмір пайової участі (внеску) замовників (забудовників) у створенні (розвитку) соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпропетровська з урахуванням соціально-економічного значення об'єктів будівництва (реконструкції), зміни функціонального призначення тощо для міста. Пайова участь (внесок) замовників (забудовників) у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста (надалі - пайова участь) є внеском, який замовник (забудовник) має сплатити до бюджету м. Дніпропетровська без урахування ПДВ. Залучені кошти спрямовуються на фінансування об'єктів соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста.

Цей Порядок застосовується для визначення розмірів пайової участі замовників (забудовників), які мають намір здійснити па території міста Дніпропетровська, зокрема, будівництво (реконструкцію) будь-яких об'єктів, незалежно від їх форми власності.

Розділом 2 Порядку передбачено, що величина пайової участі визначається у гривнях, виходячи із розміру пайової участі, визначеного за нормативами одиниці створеної потужності, і не може перевищувати граничного розміру пайової участі, визначеного у відсотковому значенні від загальної кошторисної вартості будівниці на (реконструкції), зміни функціонального призначення тощо об'єктів.

Так, кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією складає 25 577 019 гри, в тому числі: витрати на будівельно-монтажні роботи 23 222 564 гри., витрати на машини, обладнання та інвентар 2 354 454 три.

Оскільки граничний термін для укладення такого виду договору сплив, а чинне законодавство не передбачає можливості продовження чи відновлення цього терміну, то орган місцевого самоврядування не має підстав вимагати укладення такого договору.

Відповідачем подано заяву про застосування строку позовної давності.

Відповідно до абз.1,2 п.2.2 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 29.05.2013р. №10 "Про деякі питання практики застосування позовної давн6ості у вирішення господарських спорів" за змістом частини першої статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з'ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв'язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Відповідно до п. 2.6 Порядку залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська, який визначає розмір пайової участі (внеску) замовників (забудовників) у створенні (розвитку) соціальної і інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпропетровська, величина пайової участі визначається у договорі, укладеному між Дніпропетровською міською радою, в особі фінансово-економічного департаменту та замовником (забудовником); договір про пайову участь укладається не пізніше п'ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації департаментом звернення замовника (забудовника) про його укладення; кошти пайової участі сплачуються в повному обсип до прийняття об'єкта в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу позовної давності пов'язаний з певними юридичними фактами, а саме з введенням об'єкта будівлі та споруди на вул. Краснопільська, 15 м.Дніпропетровськ, у в експлуатацію.

Згідно Декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області від 13.03.2012 р. за № ДІ46, будівництво будівництва "будівлі та споруди на вул. Краснопільська, 15 м. Дніпропетровськ " вважається закінченим будівництвом об'єктом, готовим до експлуатації. Замовником будівництва є ТОВ "АГРО".

Відповідно до п.п. 2, 11, 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою КМ України від 13.04.2011 № 461, прийняття в експлуатацію об'єктів, що належать до І-Ш категорії складності, та об'єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами (далі - Інспекція) поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації (далі - декларація). Датою прийняття в експлуатацію об'єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката. Експлуатацій об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється.

Відповідно до статей 256, 257 Цивільного кодексу України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1 статті 261 Цивільного кодексу України).

Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 3, 4 ст.267 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч. 9 ст. 40 Закону України "Про регулювання, містобудівної діяльності" договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовникам про його укладання, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Даний строк, який визначений Законом та Положенням про пайову участь замовників будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста для укладення договору пайової участі у 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, встановлений для добровільного виконання стороною вказаного обов'язку. В разі неподання такої заяви та неукладання договору про пайову участь до введення об'єкту будівництва до експлуатації, з моменту введення такого об'єкта в експлуатацію починається перебіг загальної позовної давності.

Так, обєкт будівництва "будівлі та споруди на вул. Краснопільська, 15 м. Дніпропетровськ" здано в експлуатацію в 13.03.2012 року, що підтверджується декларацією про готовність обєкта до експлуатації від 13.03.2012 р. за № ДП 6. В той же час позивач звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області 22.11.2016 р.

Враховуючи, що строк, у межах якого Дніпропетровська міська рада могла звернутись до Господарського суду Дніпропетровської області з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу, сплив, суд вважає за необхідне відмовити в позові у зв'язку зі спливом позовної давності.

Відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 33, 34, 36, 43, 44, 49, ст.ст. 82-85 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову - відмовити.

Судовий збір покласти на позивача.

Суддя І.А. Рудовська

Дата підписання рішення,

оформленого відповідно до статті 84 ГПК

України 24 січня 2017 р.