ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" січня 2017 р.Справа № 923/1249/16
Одеський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Морщагіної Н.С.

суддів: Діброви Г.І., Разюк Г.П.

при секретарі судового засідання: Полінецькій В.С.

за участю представників сторін:

від позивача: не зявився;

від відповідача: ОСОБА_1 за дорученням;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго»

на ухвалу господарського суду Херсонської області

від 27 грудня 2016 року

у справі №923/1249/16

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Біла Акація Плюс»

до відповідача: Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго»

про: визнання недійсним рішення

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Біла Акація Плюс» звернулося до господарського суду Херсонської області з позовом до Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» про визнання недійсним рішення комісії (п. 1.4 протоколу № 52) ПАТ «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» від 26.04.2016 року, стосовно ТОВ «Біла Акація Плюс».

Позов мотивовано порушенням відповідачем ОСОБА_2 користування електричною енергією, а також недотримання встановленого порядку прийняття рішення про застосування до споживача оперативно-господарської санкції за порушення ПКЕЕ. Зокрема, як зазначає позивач, при складанні акту № 130467 від 03.11.2015 службові особи Херсонського міжрайонного відділення енергозбуту ПАТ «ЕК «Херсоноблененрго» внесли недостовірну інформацію щодо цілісності гвинтів кожуха електричного лічильника СА4У-И672М № 52301, на яких закріплено пломбувальний матеріал, за фактом чого порушене кримінальне провадження за ознаками злочину, передбаченого ст. 366 КК України. На підтвердження викладених обставин, позивач посилається на висновки експертів комплексної трасологічної та електротехнічної експертизи № 1618/1619 від 04.01.2016 № 1753 від 18.03.2016 трасологічної експертизи.

Ухвалою від 27.12.2016 судом за клопотанням позивача призначено судову трасологічну експертизу, проведення якої доручене Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. Бокаріуса. Провадження у справі № 923/1249/16 на підставі п. 1 ч. 2 ст. 79 Господарського процесуального кодексу України зупинено.

Не погоджуючись з даною ухвалою Публічним акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» подано апеляційну скаргу, за змістом якої скаржник просить ухвалу господарського суду Херсонської області від 27.12.2016 про зупинення провадження у справі № 923/1249/16 скасувати.

Скарга вмотивована тим, що суд першої інстанції необґрунтовано задовольнив клопотання позивача про призначення у справі трасологічної експертизи, внаслідок чого неправомірно зупинив провадження у справі, а тому оскаржена ухвала підлягає скасуванню.

В судове засідання представник відповідача зявився, доводи, викладені в апеляційній скарзі підтримав у повному обсязі, просив оскаржувану ухвалу скасувати повністю, а справу направити до господарського суду Херсонської області для розгляду по суті.

Позивач свого представника в судове засідання не направив, про день, час і місце розгляду апеляційної скарги повідомлений належним чином, що підтверджується реєстром відправленої поштової кореспонденції за 20.01.2017.

Подане позивачем клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції відхилено з підстав недотримання положень ст. 74-1 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи, що явка сторін в судове засідання 30.01.2017 ухвалою суду від 18.01.2017 не визнавалась обовязковою, та зважаючи на встановлені ст. 102 Господарського процесуального кодексу України строки розгляду апеляційної скарги на ухвали місцевого господарського суду, колегія суддів вважає за необхідне розглянути апеляційну скаргу за наявними в справі матеріалами згідно з приписами ст. ст. 75, 101 Господарського процесуального кодексу України.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права при винесенні оскаржуваної ухвали, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Предметом апеляційного оскарження є ухвала господарського суду Херсонської області від 27.12.2016, згідно якої, суд застосувавши положення ст.ст. 41, 79 Господарського процесуального кодексу України вирішив питання про призначення у справі трасологічної експертизи та зупинення провадження.

У пункті 19 постанови Пленуму Вищого господарського суду № 4 від 23.03.2012 «Про деякі питання практики призначення судової експертизи» роз'яснено, що господарським процесуальним кодексом України не передбачено можливості оскарження ухвал про призначення судової експертизи. Водночас за приписами пункту 1 частини 1 статті 79 названого Кодексу господарський суд має право зупинити провадження у справі у випадку призначення судової експертизи, а згідно з частиною п'ятою цієї ж статті ухвалу про зупинення провадження може бути оскаржено.

Отже, у вирішенні питань, пов'язаних з оскарженням відповідних ухвал, господарським судам необхідно враховувати таке. Якщо апеляційна чи касаційна скарга за своїм змістом стосується виключно ухвали про призначення судової експертизи у справі, така скарга з урахуванням вимог частини першої статті 106 та частини першої статті 111-13 ГПК України не може бути розглянута господарським судом. У разі коли апеляційна чи касаційна скарга за своїм змістом стосується ухвали про зупинення провадження у справі, вона може бути розглянута господарським судом у загальному порядку виключно з точки зору наявності чи відсутності передбаченої законом підстави для такого зупинення (згаданий пункт 1 ч. 2 ст.79 ГПК України). Якщо ж в апеляційній чи касаційній скарзі йдеться про оскарження як призначення експертизи, так і зупинення у зв'язку з цим провадження у справі, то відповідна скарга може бути прийнята і розглянута в частині зупинення провадження.

З урахуванням викладеного, апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» може бути переглянута в апеляційному порядку виключно з точки зору наявності чи відсутності передбаченої законом підстави для зупинення провадження у справі.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове й повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу, і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Питання зупинення провадження у справі регулюються ст. 79 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 2 ст. 79 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що господарський суд має право зупинити провадження у справі за клопотанням сторони, прокурора, який бере участь в судовому процесі, або за своєю ініціативою у разі, зокрема, призначення господарським судом судової експертизи.

Відповідно до ст. 41 цього ж Кодексу, для роз'яснення питань, що виникають при вирішенні господарського спору і потребують спеціальних знань, господарський суд призначає судову експертизу. Учасники судового процесу мають право пропонувати господарському суду питання, які мають бути роз'яснені судовим експертом. Остаточне коло цих питань встановлюється господарським судом в ухвалі.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

В Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» (Заява № 61679/00) від 01.06.2006, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід'ємну частину судової процедури. Більше того, суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та встановлює строк для їх отримання.

Призначаючи у справі трасологічну експертизу суд виходив з того, що при вирішенні даного спору виникли питання, з'ясування яких потребує спеціальних знань.

Відповідно до п. 1.13 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, строк проведення експертизи встановлюється залежно від складності дослідження з урахуванням експертного навантаження фахівців керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу).

Враховуючи положення п. 1.13 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень» строк проведення експертизи не тільки виходить за двомісячний строк розгляду позову, а й перевищує безпосередньо залишок процесуальних строків, який залишився у суду для проведення судового розгляду, а відтак виключає можливість надання експертною установою висновку в межах строку розгляду спору.

Крім того, для проведення експертизи матеріали справи направляються до судово-експертної установи, у цей період часу неможливо проводити процесуальні дії, що зумовлює зупинення провадження у справі.

Таким чином, суд першої інстанції, скориставшись правом на призначення експертизи в межах повноважень наданих йому процесуальним законодавством дійшов правомірного висновку про зупинення провадження у справі на час проведення експертизи.

З приводу твердження апелянта щодо недоцільності призначення судової експертизи, оскільки в матеріалах справи вже міститься відповідний висновок експерта, а відтак, місцевий суд, призначаючи експертизу не дослідив у повному обсязі матеріали справи, і, як наслідок, неправомірно зупинив провадження у справі, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вже зазначалось, ухвала суду про призначення експертизи не є предметом апеляційного перегляду, а зупинення провадження у справі з підстав призначення судової експертизи є правом суду.

Водночас, колегія суддів звертає увагу на те, що про призначення судової експертизи виноситься ухвала, в якій, крім відомостей, передбачених частиною другою статті 86 ГПК України, зазначаються, зокрема: обставини справи, які мають значення для проведення судової експертизи; підстави та мотиви призначення судової експертизи, у тому числі додаткової, повторної, комісійної, комплексної експертизи; організація або особа, якій доручається проведення судової експертизи; перелік питань, що потребують роз'яснення; мотиви, за якими відхилено пропозиції учасників судового процесу стосовно проведення судової експертизи; об'єкти експертного дослідження (предмети, матеріали, документи тощо), які надаються судовому експерту, а якщо йдеться про об'єкти, які не може бути доставлено до суду чи судовому експерту (наприклад, нерухоме майно), - їх місцезнаходження; обов'язок експертної організації (експерта) надіслати копії експертного висновку сторонам згідно з частиною першою статті 42 ГПК; сторона, на яку покладено оплату витрат з проведення судової експертизи; про попередження судового експерта про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384 і 385 Кримінального кодексу України.

Формулювання питань, які ставляться перед експертом, повинно, як правило, здійснюватись з урахуванням науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень і атестованих експертних методик, у яких зазначаються питання, на вирішення яких спрямовані ці методики та реєстр яких ведеться Міністерством юстиції України. Питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об'єктам і матеріалам, які направляються на експертизу. Недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

Пунктом 6 постанови пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики призначення судової експертизи» від 23.03.2012 № 4 роз'яснено, що господарському суду слід мати на увазі, що чинне законодавство не надає йому права відмовити у призначенні судової експертизи, про яку клопочуться учасники судового процесу, за тим мотивом, що у складі суду є особи, які мають достатні для з'ясування відповідних питань спеціальні знання.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Предметом спору є визнання недійсним рішення комісії відповідача з розгляду акту про порушення ПКЕЕ № 130467 від 03.11.2015 складеного у звязку з пошкодженням цілісності гвинтів кожуха електричного лічильника «СА4У-И672М» №052301, на яких закріплено пломбувальний матеріал. Отже, для перевірки наявності вказаних фактів порушення, які є підставою визначення обсягу / нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, існує дійсна потреба у спеціальних знаннях.

При цьому, колегія суддів додатково зазначає, що у відповідності до п. 2.1 Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

За змістом п. 15.2. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики призначення судової експертизи» № 4 у випадку, якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Матеріали справи містять висновки двох експертиз, зокрема:

- висновок експертного дослідження за результатами проведення комплексного трасологічного та електротехнічного дослідження від 04.01.2016 №1618/1619, яким не встановлені факти порушення цілісності гвинтів кожуха електричного лічильника «СА4У-И672М» №052301, на яких закріплено пломбувальний матеріал; та розкрадання електричної енергії, шляхом підключення пристрою вмонтованого в прилад обліку, що дозволяє при його зовнішній дистанції активації «дистанційний пульт безобліково споживати електроенергію ТОВ «Біла акація плюс» на обєкти ресторан за адресою: м. Херсон, вул. Кримська, 138;

- висновок експертного дослідження за результатами проведення трасологічного дослідження від 18.03.2016 № 1753, яким встановлено, що три гвинти кришки містять механічні пошкодження у вигляді деформації запобіжної перемички, що у свою чергу порушує цілісність даної перемички та утворює зазор між фрагментами перемичок голівок стяжних гвинтів, що дозволяє витягувати пломбувальну линву.

При цьому, позивач в ході судового розгляду спору наполягав, що пошкодження зазначені у висновку за результатами проведення трасологічного дослідження від 18.03.2016 № 1753 могли виникнути при проведенні методологічного руйнування предмету дослідження відкриття корпусу лічильника з встановленими стяжними гвинтами під час електротехнічного дослідження 04.01.2016.

За таких обставин, враховуючи, що місцевий господарський суд, з метою виконання приписів ст. 43 ГПК України щодо повного і об'єктивного розгляду всіх обставин справи, визнав за доцільне перевірити достовірність обставин, викладених в акті перевірки, які оспорює позивач, та, враховуючи те, що зясування таких обставин потребує застосування спеціальних пізнань в даній галуззі, призначення судової експертизи у даній справі цілком відповідає приписам ст. 41 ГПК України

Оскільки, зупинення провадження у справі є наслідком призначення судової експертизи, що унеможливлює розгляд справи на час знаходження матеріалів справи в експертній установі, колегія суддів вважає, що зупинивши провадження у справі на час проведення трасологічної експертизи, господарський суд першої інстанції вчинив дії у межах наданих йому законом повноважень.

Ці висновки апеляційного суду ґрунтуються на матеріалах справи, нормах чинного законодавства та сформованій судовій практиці, зокрема, постановах Вищого господарського суду України від 01.11.2016 у справі №910/3190/16, від 19.10.2016 у справі №918/890/14, 27.09.2016 у справі № 914/3703/15, від 30.11.2016 у справі №5017/289/2012, від 02.08.2016 у справі № 921/1015/15-г, від 16.08.2016 у справі № 921/1017/15-г та ін.

З приводу тверджень заявника про порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини, оскільки тривалість розгляду позову є надмірною і не відповідає вимозі «розумного строку», колегія суддів зазначає, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини «розумність тривалості провадження повинна оцінюватись в світлі обставин справи і з урахуванням таких встановлених практикою Суду критеріїв: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів» (див. серед багатьох інших джерел, рішення у справах «Пелісьє та Сассі проти Франції» [ВП], заява N 25444/94, п. 67, ECHR 1999-И, та «Луговий проти України», заява N 25821/02, п. 33, від 12 червня 2008 року).

Беручи до уваги предмет судового розгляду в даній справі, який може вважатися складним, а також важливість висновку експерта для встановлення об'єктивної істини у справі, що безперечно має значення для обох сторін, відсутність для відповідача негативних наслідків, колегія суддів вважає, що в даній справі не має місце необґрунтована затримка у розгляді справи у зв'язку з призначенням експертизи.

З урахуванням викладеного, судова колегія апеляційної інстанції дійшла висновку, що апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» задоволенню не підлягає, що згідно із розділом VI ГПК України має наслідком віднесення на рахунок останнього витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 49, 99, 101-106 Господарського процесуального кодексу України, Одеський апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» залишити без задоволення, а ухвалу господарського суду Херсонської області від 27.12.2016 у справі № 923/1249/16 без змін.

Постанова може бути оскаржена до Вищого господарського суду України, в порядку передбаченому розділом ХІІ-1 ГПК України.

Головуючий суддя: Н.С.Морщагіна

Судді: Г.І.Діброва

ОСОБА_3