УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

24.01.2017Справа № 910/18005/16

Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., за участю секретаря судового засідання Нечай О.Н., розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу №910/18005/16

за позовом Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), м. Київ,

до публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», м. Київ, і товариства з обмеженою відповідальністю «Кавицький», м. Київ,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, м. Київ, і Національний банк України, м. Київ,

про визнання недійсним договору,

за участю представників:

позивача - Панасенко І.І. (довіреність від 03.11.2016 № 060-8085);

відповідача -1 - Таболін О.С. (довіреність від 14.12.2016 № б/н); Мединський М.М. (довіреність від 14.12.2016 № б/н);

відповідача-2 - Галан М.О. (довіреність від 07.07.2016 № б/н); Василенко І.В. (довіреність від 31.12.2015 № б/н);

третьої особи-1 - Музичук Л.В. (довіреність від 22.06.2016 № 27-27953/16);

третьої особи-2 - не з'явилися;

вільний слухач: ОСОБА_7 (паспорт серія НОМЕР_1),

ВСТАНОВИВ:

Департамент культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» (далі - Банк) і товариства з обмеженою відповідальністю «Кавицький» (далі - Товариство) про визнання недійсним іпотечного договору від 13.05.2010 № б/н (далі - Договір) з усіма змінами до нього, укладеного публічним акціонерним товариством «Сведбанк» та Товариством, який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В. за реєстровим № 554.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.10.2016 було порушено провадження у справі та призначено судовий розгляд на 15.11.2016.

11.11.2016 позивач подав суду документи для долучення до матеріалів справи на виконання вимог ухвали суду про порушення провадження у справі.

15.11.2016 Банк подав суду:

- заяву про здійснення фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу;

- клопотання про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-1, а саме: Національного банку України (далі - НБУ) та Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі - Фонд);

- відзив на позовну заяву, в якому Банк просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

15.11.2016 Товариство подало суду:

- письмові пояснення, в яких відповідач-2 зазначив, що позовна заява є обґрунтованою, а тому Товариство просить суд вирішити справу з урахуванням норм статті 18 Закону України «Про охорону культурної спадщини» та статті 6 Закону України «Про іпотеку»;

- клопотання про витребування доказів у позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.11.2016 залучено до участі у справі у як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-1 Фонд; розгляд справи відкладено на 29.11.2016, відповідно до статті 77 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

23.11.2016 Департамент подав суду клопотання про долучення до матеріалів справи доказів надіслання позовної заяви з додатками на адресу третьої особи та додаткові пояснення по справі.

29.11.2016 Банк подав суду заяву про застосування строків позовної давності.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.11.2016 залучено до участі у справі у як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-1 НБУ; розгляд справи відкладено на 13.12.2016.

09.12.2016 позивач подав суду докази надіслання позовної заяви з додатками на адресу НБУ.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.12.2016 розгляд спору продовжено на п'ятнадцять календарних днів; розгляд справи відкладено на 24.01.2017 та зобов'язано, зокрема, позивача вчинити певні дії.

Представники НБУ у судове засідання 24.01.2017 не з'явилися; про причини неявки суд не повідомили; про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Ухвали Господарського суду міста Києва були надіслані учасникам процесу на адреси, зазначені у позовній заяві та у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців і громадських формувань, що також підтверджується відмітками канцелярії на звороті таких ухвал та рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень.

У підпункті 3.9.2 пункту 3.9 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» (далі - Постанова № 18) зазначено, що, розпочинаючи судовий розгляд, суддя має встановити, чи повідомлені про час і місце цього розгляду особи, які беруть участь у справі, але не з'явилися у засідання. Особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце її розгляду судом, якщо ухвалу про порушення провадження у справі надіслано за поштовою адресою, зазначеною у позовній заяві. У випадку нез'явлення в засідання представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 81 ГПК України господарський суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані господарським судом матеріали, необхідні для вирішення спору, або представник позивача не з'явився на виклик у засідання господарського суду і його нез'явлення перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 4.9 Постанови № 18 передбачено, що при вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду (стаття 81 ГПК України) господарським судам слід мати на увазі, що застосування пункту 5 частини першої цієї статті можливо лише за наявності таких умов:

- додаткові документи вважаються витребуваними, тільки якщо про це зазначено у відповідному процесуальному документі або, в разі оголошення перерви в судовому засіданні, - в протоколі такого засідання;

- витребувані документи чи явка представника позивача дійсно необхідні для вирішення спору, тобто за їх відсутності суд позбавлений можливості вирішити спір по суті;

- позивач не подав документи, витребувані судом при підготовці справи до розгляду (стаття 65 ГПК України) або в порядку статті 38 названого Кодексу, чи не направив свого представника в засідання господарського суду без поважних причин.

Отже, перш ніж залишити позов без розгляду господарський суд зобов'язаний з'ясувати причини невиконання його вимог позивачем і об'єктивно оцінити їх поважність.

Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об'єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов'язків, покладених на нього судом. Відповідні докази подаються позивачем і оцінюються господарським судом за загальними правилами статті 43 ГПК України.

У разі неповідомлення позивачем таких причин суд вправі, в залежності від конкретних обставин справи, або залишити позов без розгляду, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 04.10.2016, 15.11.2016, 29.11.2016 і 13.12.2016 позивача було зобов'язано, зокрема, про таке:

- направити у судове засідання своїх повноважних представників, повноваження яких повинні бути оформлені відповідно до приписів статті 28 ГПК України; документи на підтвердження повноважень таких представників подати суду;

- подати власне письмове підтвердження того, що у провадженні господарського суду або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує господарський спір, немає справи зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет із тих же підстав, а також немає рішення цих органів з такого спору;

- подати на підтвердження їх статусу юридичних осіб і повних найменувань оригінал та належним чином засвідчені копії статутів (положення) і довідки про рахунки, відкриті в банківських установах або органах Державної казначейської служби України;

- документи подавати суду в оригіналі для огляду та належним чином засвідчених копіях для долучення до матеріалів справи з урахуванням приписів статті 36 ГПК України і пункту 5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55;

- письмові пояснення та документи завчасно надсилати на адресу суду поштою або подавати через відділ діловодства суду з супровідним листом з обов'язковим описом додатків у прошитому вигляді;

- у разі відсутності витребуваних судом доказів або неможливості їх подання надати обґрунтовані письмові пояснення з цього приводу;

- надати пояснення та нормативне обґрунтування вимог, які інформації чи листування проводились між сторонами з заявленого предмету спору;

- надати оригінали документів, копії яких додані до позовної заяви, для огляду в судовому засіданні;

- надіслати Фонду копії позовної заяви, пояснень і доданих до них документів;

- надіслати НБУ копії позовної заяви, пояснень і доданих до них документів;

- нормативно-правове обґрунтування, документи, що передбачають обов'язок власника майна, яке віднесено до пам'яток архітектури, погоджувати укладення саме іпотечного договору;

- нормативно-правове обґрунтування, документи, що передбачають обов'язок сторін договору відчуження права вимоги, погоджувати укладення уступки права вимоги за іпотечним договором, предметом якого є пам'ятка архітектури;

- вказати норму Закону України «Про іпотеку», яка встановлює недійсність правочину за відсутності охоронного договору;

- письмові пояснення щодо обставин, викладених у поясненнях НБУ від 12.12.2016 № б/н;

- надати докази вимог позивача до сторін іпотечного договору з вимогою приведення оспорюваного правочину у відповідність до вказаного позивачем законодавства.

Позивач вказані вимоги суду не виконав в повному обсязі, надавши лише частину, витребуваних ухвалами суду, документів.

Також, Департамент не повідомив суд про наявність поважних причин невиконання вимог ухвал суду та неподання витребуваних документів.

Позивач неодноразово був попереджений, що при ухиленні від виконання вимог суду можуть бути застосовані наслідки передбачені пунктом 5 частини першої статті 81 ГПК України.

Позов мотивовано тим, що: предметом іпотечного договору від 13.05.2010 № 554, укладеного публічним акціонерним товариством «Сведбанк» (правонаступником якого є Банк) і Товариством є майно: нежилі приміщення з № 1 по № 17 (групи приміщень № 181), з № 1 по № 14 (групи приміщень 181а) (в літ. А) магазин промислових товарів, загальною площею 521,70 кв.м. за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 15/4; разом з тим, будинок за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 15/4, наказом Міністерства культури і туризму України від 15.09.2010 № 706/0/16-10, занесений до Державного реєстру нерухомих пам'яток України, як пам'ятка архітектури, містобудування та історії місцевого значення, а тому, на думку позивач, вказаний правочин підлягає визнанню недійсним як такий, що не відповідає вимогам чинного законодавства.

Разом з тим, позивачем не виконані вимоги ухвал суду в частині надання таких документів та пояснень: нормативно-правового обґрунтування, документів, що передбачають обов'язок власника майна, яке віднесено до пам'яток архітектури, погоджувати укладання саме іпотечного договору; нормативно-правового обґрунтування, документів, що передбачають обов'язок сторін договору відчуження права вимоги, погоджувати укладення уступки права вимоги за іпотечним договором, предметом якого є пам'ятка архітектури; доказів вимог позивача до сторін іпотечного договору з вимогою приведення оспорюваного правочину у відповідність до вказаного позивачем законодавства; письмових пояснень щодо обставин, викладених у поясненнях НБУ від 12.12.2016 № б/н та не вказано норму Закону України "Про іпотеку", яка встановлює: недійсність правочину, який первісно укладений з погодженням з органом, а у подальшому було змінено банк правонаступником; за відсутності охоронного договору; необхідність погодження правонаступником договору, який вже було погоджено та в нього були внесені всі зміни, які вимагалися органом охорони.

Представник позивача у судовому засіданні про причини невиконання вимог ухвал суду не повідомив; відповідних пояснень щодо неможливості виконання вимог ухвал суду не подав.

Разом з тим, суд без дослідження витребуваних ухвалами документів позбавлений можливості встановити обставини справи; визначити права та обов'язки сторін між, якими виникли правовідносини.

Пунктом 2.3 Постанови № 18 передбачено, що якщо стороною (або іншим учасником судового процесу) у вирішенні спору не подано суду в обґрунтування її вимог або заперечень належні і допустимі докази, в тому числі на вимогу суду, або якщо в разі неможливості самостійно надати докази нею не подавалося клопотання про витребування їх судом (частина перша статті 38 ГПК України), то розгляд справи господарським судом може здійснюватися виключно за наявними у справі доказами, і в такому разі у суду вищої інстанції відсутні підстави для скасування судового рішення з мотивів неповного з'ясування місцевим господарським судом обставин справи; крім того, неподання позивачем витребуваних господарським судом матеріалів, необхідних для вирішення спору, тягне за собою правові наслідки у вигляді залишення позову без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 81 ГПК України.

Господарський суд позбавлений можливості розглянути справу за наявними в ній матеріалами, в порядку статті 75 ГПК України, оскільки, позивачем не надано витребуваних судом документів, що ускладнює вирішення спору по суті.

За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 81 ГПК України ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено.

Після усунення обставин, що зумовили залишення позову без розгляду, позивач має право знову звернутися з ним до господарського суду в загальному порядку.

Керуючись пунктом 5 частини першої статті 81, статті 86 ГПК України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позов Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» і товариства з обмеженою відповідальністю «Кавицький» про визнання недійсним договору залишити без розгляду.

2. Копію ухвали надіслати учасникам процесу, що не були присутні у судовому засіданні, відповідно до статті 87 ГПК України.

Суддя І.Д. Курдельчук