РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.01.2017Справа №910/22378/16
За позовом Торговельно-комерційного підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю "ШАРМОН-95"

до Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

про скасування рішення

Суддя Турчин С.О.

Представники сторін:

від позивача: Кузьмук В.С. (довіреність б/н від 03.11.2016)

від відповідача: Стефієнко І.М. (довіреність № 91/2016/09/30-4 від 30.09.2016)

вільний слухач: ОСОБА_3

ОБСТАВИНИ СПРАВИ :

Торговельно-комерційне підприємство у формі товариства з обмеженою відповідальністю "ШАРМОН-95" (позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Київенерго" (відповідач) про скасування протоколу № 2375 від 18.10.2016 засідання комісії по розгляду акту про порушення № 42860 від 26.07.2016 Публічного акціонерного товариства "Київенерго".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що комісія, яка складала Акт про порушення не є уповноваженим органом, відповідно до чинного законодавства, до повноважень якої належить компетенція прийняття рішень про притягнення до відповідальності, ПАТ «Київенерго» не може виконувати функції держаної інспекції з енергетичного нагляду. Крім того, позивач зазначає, що жодного порушення, з переліку, визначеного в ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» протокол № 2375 від 18.10.2016 не містить, а тому має бути скасований.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.12.2016 порушено провадження у справі № 910/22378/16, розгляд справи призначено на 22.12.2016.

21.12.2016 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач повністю заперечує проти задоволення позовних вимог та зазначає, що законодавством передбачено право саме комісії енергопостачальника, а не іншого суб'єкта господарювання чи органу державного енергетичного нагляду приймати рішення про нарахування вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією. Також відповідач зазначає, що приписи ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» не містять вичерпного переліку правопорушень у сфері енергетики.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.12.2016 розгляд справи відкладено на 24.01.2017 на підставі ст. 77 Господарського процесуального кодексу України.

19.01.2017 через відділ діловодства суду від позивача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду.

20.01.2017 відповідач через відділ діловодства суду подав доповнення до відзиву на позовну заяву, у яких відповідач зазначає про невірно обраний позивачем спосіб захисту.

23.01.2017 позивач подав заперечення на відзив відповідача, у яких крім іншого, зазначив, що фотоматеріали, надані відповідачем, не підтверджують наявність подряпин на клемнику та проводах у місці шунтування; в Акті про порушення № 42860 від 27.07.2016 відсутня інформація про пошкодження відповідачем пломб, встановлених на засобах обліку, в той час як порушення, яке зазначене в акті, можливо було б здійснити лише за умови пошкодження пломб з тавром позивача.

24.01.2017 представник позивача надав письмові пояснення, у яких зазначив про те, що ним обрано вірний спосіб захисту порушених прав.

У судовому засіданні 24.01.2017 за ініціативою суду вирішувалось питання щодо необхідності призначення у справі судової експертизи на вирішення якої поставити наступні питання:

- чи впливають встановлені перемички на випробовувальному блоці НІК КП-25 (в напрямку від трансформаторів струму до випробовувального блоку), яка шунтує струмові ланцюги «А», «В», «С» на облік електричної енергії споживача та чи призводить це до недообліку електричної енергії?

- чи підтверджує Акт про порушення № 4286 від 26.07.2016 факт втручання позивача у прилади обліку та факт порушення позивачем правил користування електричною енергією?

Представник позивача категорично заперечив проти призначення у справі судової експертизи та зазначив, що у разі призначення судової експертизи останнім не будуть оплачені витрати за призначення та проведення експертизи.

Представник позивача у судовому засіданні 24.01.2017 підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві, просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечив.

Приймаючи до уваги те, що наявні у матеріалах справи документи достатні для прийняття повного та обґрунтованого судового рішення, враховуючи відмову позивача від призначення у справі судової експертизи, в судовому засіданні 24.01.2017 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення, відповідно до ст. 85 ГПК України.

Розглянувши надані документи та матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, з'ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

01.03.1996 між Публічним акціонерним товариством "Київенерго" та Торговельно-комерційним підприємством у формі товариства з обмеженою відповідальністю "ШАРМОН-95" укладено договір № 8672 на використання електричної енергії .

В подальшому, 01.10.2008, 20.10.2010 між сторонами укладені додаткові угоди, якими викладено у новій редакції договір № 8672.

Відповідно до умов договору, постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача за об'єктами споживача згідно з умовами цього договору та додатків до договору, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі з умовами цього договору та додатків до договору, що є його невід'ємними частинами (розділ 1 договору).

Пунктом 2.1 договору визначено, що під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ).

Відповідно до п. 2.2.2 договору, постачальник зобов'язався постачати споживачу електроенергію як різновид товару в обсягах, визначених відповідно до розділу 5, та з урахуванням умов розділу 6 цього договору.

Пунктом 2.3.2 договору визначено обов'язок споживача дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 договору та з урахуванням умов розділу 6 договору.

Пунктом 4.2.3. договору сторони погодили, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача:

- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених Методикою.

26.07.2016 комісією у складі працівників СВП "Київські електричні мережі" ПАТ "Київенерго" у присутності представника позивача складено акт про порушення № 42860, який підписано усім складом комісії. На акті міститься відмітка про відмову споживача від підпису.

Актом про порушення № 42860 від 26.07.2016 зафіксовано, що внаслідок проведеної перевірки користування споживачем електричною енергією за адресою: м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, 31, встановлено порушення ст.ст. 26, 27 Закону України "Про електроенергетику", 3.34, 6.40, 10.2 ПКЕЕ: шунтування струмових ланцюгів приладів обліку; встановлені перемички на випробовувальному блоку НІК КП-25 (в напрямку від трансформаторів струму до випробовувального блоку), яка шунтує струмові ланцюги фази «А», «В», «С»; також наявні подряпини на клемнику та проводах у місці шунтування. Внаслідок шунтування спожита електроенергія недораховується. Споживачу продемонстровано правопорушення. Пошкоджений випробовувальний блок КП-25 з проводами упаковано в сейф-пакет № В00025076.

Згідно із актом, приладом обліку на дату складання акту є лічильник №0173153. Також, в акті наведено схему електропостачання споживача.

26.07.2016 представниками СВП "Київські електричні мережі" ПАТ "Київенерго" за участю представника споживача складено акт №3101546 про усунення порушення ПКЕЕ. Згідно із вказаним актом, представниками відповідача демонтовано випробовувальний блок НІК КП-25 (пошкоджений).

18.10.2016 відбулось засідання комісії по розгляду акту про порушення № 42860 від 26.07.2016, оформлене протоколом № 2375 від 18.10.2016, на якому був присутній представник споживача - Розумний О.О.

У протоколі № 2375 від 18.10.2016 комісією відповідача розглянуто акт про порушення № 42860 від 26.07.2016 з метою визначення правомірності складання акту, обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, яка підлягає оплаті споживачем - ТКП ТОВ «ШАРМОН-95» (о/р 3408672) на об'єкті: за адресою: вул. Петра Сагайдачного, 31 та встановлено що споживач порушив ПКЕЕ, а саме: порушення ст.ст. 26, 27 Закону України "Про електроенергетику", п. 3.34, 6.40, 10.2 ПКЕЕ: встановлені перемички на випробовувальному блоку НІК КП-25 (в напрямку від трансформаторів струму до випробовувального блоку), яка шунтує струмові ланцюги фази «А», «В», «С»; також наявні подряпини на клемнику та проводах у місці шунтування. Внаслідок шунтування спожита електроенергія недораховується. Споживачу продемонстровано правопорушення. Пошкоджений випробовувальний блок КП-25 з проводами упаковано в сейф-пакет № В00025076.

За результатами розгляду акта про порушення № 42860 від 26.07.2016, комісією відповідача прийнято рішення: провести нарахування згідно із пунктами 2.5, 2.4 та за формулою №2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ. Потужність 89,8 кВт (дозволена згідно договору). Тривалість роботи струмоприймачів: 7 днів на тиждень 13 год протягом доби. Коефіцієнт використання 0,75. Період нарахування з 26.05.2016 по 26.07.2016 (з дати останнього контрольного огляду, що передував даті складання акту про порушення).

Всього підлягає до сплати: за недовраховану електроенергію 85 627,67 грн.

Нарахована сума повинна бути сплачена протягом 30 календарних днів з дня отримання протоколу та рахунку.

На протоколі № 2375 від 18.10.2016 представником споживача зроблено відмітку про ознайомлення з протоколом та отримання рахунку.

Позивач, звертаючись до суду з даним позовом та обґрунтовуючи позовні вимоги, зазначає, що комісія, яка складала Акт про порушення не є уповноваженим органом, відповідно до чинного законодавства, до повноважень якої належить компетенція прийняття рішень про притягнення до відповідальності, ПАТ «Київенерго» не може виконувати функції держаної інспекції з енергетичного нагляду. Крім того, позивач зазначає, що жодного порушення, з переліку, визначеного в ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» протокол № 2375 від 18.10.2016 не містить, а тому має бути скасований.

Дослідивши наявні матеріали справи, оцінюючи надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 275 Господарського кодексу України, за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Як встановлено судом вище, між сторонами було укладено договір № 8672 на використання електричної енергії від 01.03.1996 (зі змінами).

Згідно із ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" № 575/97-ВР від 16.10.1997, споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Частинами 1, 2 статті 27 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальником електричної енергії та споживачами врегульовані Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України №28 від 31.07.1996 (далі - ПКЕЕ).

Згідно із п. 3.1. ПКЕЕ, електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

У відповідності до п. 6.40 ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

Відповідно до п. 8.1. ПКЕЕ, постачальник електричної енергії має право на безперешкодний доступ (за пред'явлення службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії. Окресленому вище праву постачальника кореспондує передбачений п. 10.1 правил обов'язок споживача забезпечувати безперешкодний доступ постачальника електричної енергії до розрахункових засобів обліку електричної енергії.

Як встановлено судом, представниками відповідача проведено перевірку користування позивачем електричною енергією за адресою: вул. Петра Сагайдачного, 31, за результатами якої складено акт про порушення № 42860 від 26.07.2016.

Враховуючи наведені вище норми чинного законодавства, комісія відповідача при проведенні перевірки реалізовувала надане постачальнику електричної енергії законне право на проведення технічної перевірки засобів обліку та контролю за рівнем споживання електричної енергії.

Відповідно до п. 6.42 ПКЕЕ, на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Склад комісії та її повноваження підтверджуються наказом відповідача від 30.09.2016 № 511.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що законодавством передбачено право саме комісії енергопостачальника приймати рішення про застосування оперативно-господарської санкції: нарахування вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією.

Отже, твердження позивача що комісія, яка складала Акт про порушення не є уповноваженим органом, відповідно до чинного законодавства, до повноважень якої належить компетенція прийняття рішень про притягнення до відповідальності, є помилковим та таким, що суперечить нормам чинного законодавства України.

Щодо тверджень позивача про те, що жодного порушення, з переліку, визначеного в ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» протокол № 2375 від 18.10.2016 не містить, а тому має бути скасований, суд зазначає наступне.

У акті про порушення № 42860 від 26.07.2016, а також у протоколі № 2375 від 18.10.2016 встановлено порушення ст.ст. 26, 27 Закону України "Про електроенергетику", п. 3.34, 6.40, 10.2 ПКЕЕ: встановлені перемички на випробовувальному блоку НІК КП-25 (в напрямку від трансформаторів струму до випробовувального блоку), яка шунтує струмові ланцюги фази «А», «В», «С»; також наявні подряпини на клемнику та проводах у місці шунтування. Внаслідок шунтування спожита електроенергія недораховується.

Згідно із п. 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Відповідно до п. 3.34 ПКЕЕ, будь-які роботи, пов'язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом.

Шунтування струмових ланцюгів «А», «В», «С» є нічим іншим як втручанням в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, тобто є діями позивача, які призвели до зміни показів приладу обліку.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідачем при складанні акту про порушення та оформлені протоколу № 2375 від 18.10.2016, визначене порушення, вчинене позивачем та яке відповідає порушенням, зазначеним у ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» - інші правопорушення, передбачені законом.

Відповідно до ч. 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Частиною 1 статті 33 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно із ч. 2 ст. 34 Господарського процесуального кодексу України, обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З наявних у матеріалах справи доказів, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено того, що ним не було вчинено порушення правил користування електричної енергії.

Крім того, суд також враховує той факт, що позивач категорично відмовився від призначення та проведення у справі судової експертизи, висновок якої надав би можливість встановити чи впливали встановлені перемички на випробовувальному блоці НІК КП-25 (в напрямку від трансформаторів струму до випробовувального блоку), яка шунтує струмові ланцюги «А», «В», «С» на облік електричної енергії споживача та чи призводило це до недообліку електричної енергії, а також встановити чи підтверджував Акт про порушення № 4286 від 26.07.2016 факт втручання позивача у прилади обліку.

Однак, враховуючи відмову позивача від оплати судової експертизи, суд дійшов висновку про недоведеність та безпідставність позовних вимог, виходячи з доказів, наявних у матеріалах справи.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

З наведеного вбачається, що чинне законодавство дозволяє споживачу оскаржити в судовому порядку саме рішення комісії з розгляду актів, а не протокол, яким таке рішення оформлене.

Право споживача на оскарження в судовому порядку рішення комісії постачальника електроенергії передбачено пунктом 6.42 Правил (постанова Вищого господарського суду України від 30.05.2011 № 5002-26/6135-2010).

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду України від 16.05.2011 № 2-28/2397-2010 та Оглядовому листі Вищого господарського суду України від 30.12.2011 № 01-06/1872.

Отже, у разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про її скасування.

У даному випадку вимогою позивача є скасування протоколу № 2375 від 18.10.2016 засідання комісії по розгляду акта про порушення № 42860 від 26.07.2016, а не про скасування оперативно-господарської санкції чи визнання недійсним рішення комісії про нарахування вартості необлікованої електричної енергії.

Способи захисту порушених прав та інтересів визначені зокрема у ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України).

Разом з тим, предмет позову має відповідати встановленим законом способам захисту.

Такі способи захисту визначені у ст. 16 Цивільного кодексу України та ст. 20 Господарського кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 20 Господарського кодексу України права та законні інтереси зазначених суб'єктів захищаються шляхом: визнання наявності або відсутності прав; визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб'єктів, що суперечать законодавству, ущемлюють права та законні інтереси суб'єкта господарювання або споживачів; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом; відновлення становища, яке існувало до порушення прав та законних інтересів суб'єктів господарювання; припинення дій, що порушують право або створюють загрозу його порушення; присудження до виконання обов'язку в натурі; відшкодування збитків; застосування штрафних санкцій; застосування оперативно-господарських санкцій; застосування адміністративно-господарських санкцій; установлення, зміни і припинення господарських правовідносин; іншими способами, передбаченими законом.

Положення вказаних статей не визначають такого способу захисту порушеного права як скасування протоколу.

Інші нормативні акти теж не встановлюють такого способу захисту порушеного права, який був обраний позивачем у справі.

Актом, що породжує певні правові наслідки є рішення.

Протокол є технічним документом, який фіксує у конкретному випадку факт прийняття рішення і не є актом.

Тому, у судовому порядку недійсним може бути визнано саме рішення, а не протокол.

Суд також звертає увагу на оглядовий лист від 30.12.2011 № 01-06/1872 "Про практику застосування господарськими судами законодавства про постачання електричної енергії (за матеріалами справ, розглянутих у касаційному порядку Вищим господарським судом України)", в якому зазначено, що саме рішення (а не протокол чи акт) постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії є оперативно-господарською санкцією.

Аналогічної правової позиції дотримується Київський апеляційний господарський суд у постановах від 09.12.2015 у справі № 910/19535/15, від 27.07.2015 у справі № 910/29511/14-г.

Таким чином, позивачем при зверненні до суду з вимогою про скасування протоколу, було невірно обрано спосіб захисту порушеного права, що в свою чергу є підставою для відмови у задоволенні позову.

Підсумовуючи вищенаведене, суд відмовляє в задоволенні позову Торговельно-комерційного підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю "ШАРМОН-95" до Публічного акціонерного товариства "Київенерго" про скасування протоколу № 2375 від 18.10.2016.

У зв'язку з відмовою в задоволенні позову судовий збір, відповідно до ст. ст. 49 ГПК України, покладається на позивача.

Керуючись ст. ст. 4, 32-34, 43, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повний текст рішення складено та підписано 27.01.2017.

Суддя С.О. Турчин