ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел. /0552/ 49-31-78
Веб-сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 січня 2017 р. Справа № 923/1209/16

Господарський суд Херсонської області у складі судді Нікітенка С.В., при секретарі Гапоновій К.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Міського комунального підприємство "Херсонський комунальний ринок", м. Херсон

до Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго", м. Херсон

про скасування рішення.

За участю представників сторін:

від позивача - представник ОСОБА_1, довіреність від 01.01.2016р.;

від відповідача - представник ОСОБА_2, довіреність №07/007-17 від 22.12.2016р.

Суть спору: Міське комунальне підприємство "Херсонський комунальний ринок" звернулосьдо суду з позовом до Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго", в якому просить скасувати оперативно-господарську санкцію шляхом скасування рішення комісії, оформленого протоколом №125 від 01.11.2016 року з розгляду акта про порушення №130549 від 29.01.2016 року.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує посиланнями на положення пунктів 3.30, 6.36. та 6.41. Правил користування електричною енергією (надалі - ПКЕЕ), затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року № 28.

05 грудня 2016 року відповідач у справі подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд повністю відмовити позивачу у задоволенні позову, оскільки позовні вимоги є необґрунтованими. Даний відзив з додатком суд прийняв до розгляду та залучив до матеріалів справи (а.с. 64-82).

Представник позивача у судовому засіданні 10.01.2017р. позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні 10.01.2017р. позовні вимоги не визнав та у задоволенні позову просив відмовити, надавши аналогічні пояснення тим, які містяться у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд -

в с т а н о в и в:

Матеріали справи свідчать, що 01 грудня 2003 року між публічним акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" (надалі - постачальник або відповідач) і Міським комунальним підприємством "Херсонський комунальний ринок" (надалі - споживач або позивач) був укладений договір про постачання, електричної енергії № 3218 (надалі - договір).

Надалі, 25.09.2013р. між постачальником і споживачем була укладена додаткова угоду до договору про постачання електричної енергії № 3218 від 01.12.2003р., відповідно до п. 1 якої, споживач та постачальник у зв'язку з виключенням об'єктів:

- Комплекс торгівельних кіосків, м. Херсон, вул. Миру (парна сторона - від будинку №132 по вул. Кримська до вул. 40 років Жовтня та непарна сторона - від будинку № 17 по вул. Миру до вул. 40 років Жовтня);

- Ринкове містечко, м. Херсон, вул. Димитрова;

- Ринкове містечко та автостоянка, м. Херсон, вул. Кримська;

- Ринкове містечко, м. Херсон, вул. Бучми, 10, дійшли згоди внести відповідні зміни в договір №3218 від 01.12.2003р. про постачання електричної енергії. Змінити нижче вказані умови договору, виклавши їх у наступній редакції: "п.1 Договору - Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача з дозволеною потужністю 12,0 кВт, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Точки продажу електричної енергії зазначаються у Додатку №7 до даного Договору "Однолінійна схема".

Матеріали справи також свідчать, що 29.01.2016р. працівниками ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" за адресою м. Херсон, Привокзальна площа, ринкове містечко, було проведено перевірку дотримання МКП "Херсонський комунальний ринок" Правил користування електричною енергією, за результатами якої складено ОСОБА_3 про порушення № 130549, в якому зазначено наступне порушення ПКЕЕ: "З метою безоблікового споживання, споживачем було порушено цілісність пломб, крім того під час перевірки було встановлено, що кожух електролічильника має пошкодження з лівої та правої сторони".

ОСОБА_3 складено за участю представників споживача - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 Однак даний ОСОБА_3 представники споживача відмовились підписувати, про що зазначено в самому ОСОБА_3. З боку постачальника ОСОБА_3 про порушення підписано 4 уповноваженими представниками ПАТ "ЕК"Херсонобленерго".

Також 29.01.2016р. працівники ПАТ "ЕК" Херсонобленерго" склали ОСОБА_3 про опломбування №169424 від 29.01.2016р., згідно якого було вилучено прилад обліку НІК 2301 АП2 № 0271478 та укладено в герметичний поліетиленовий пакет, який у свою чергу було опломбовано пломбою № С19683963 ПАТ ХОЕ для проведення експертизи.

Надалі, 01 листопада 2016 року на засіданні комісії по розгляду ОСОБА_3 про порушення, на підставі складеного ОСОБА_3 про порушення № 130549, у відповідності до п. 2.5 Методики, визначений об'єм неврахованої електричної енергії, в кількості 29382 кВт/год. на загальну суму 54092,87 грн. В результаті чого споживачу для оплати було виставлено рахунок № 3218 за Січень 2016р.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на ті обставини, що ОСОБА_3 про порушення №130549 від 29.01.2016р. та висновки експертизи позивачу не надавались, у зв'язку з чим позивачем був направлений письмовий запит щодо отримання копій зазначених документів. Позивач вважає, що відповідач не надавши йому на ознайомлення вказані документи, порушує право позивача на інформацію та можливість захистити свої права, як споживача.

Позивач також зазначає, що з актом про опломбування №169424 від 29.01.2016р. представник споживача не був згоден. Внаслідок чого, представники постачальника котрі проводили перевірку ігноруючи цей факт надали акт №169424 на підпис представнику споживача - ОСОБА_5, який на той час не являвся представником споживача.

Позивач вказує, що станом на 29.01.2016р. ОСОБА_5 не мав право підпису, як представника споживача, з огляду на наступне.

- ОСОБА_5 був прийнятий на посаду енергетика Обслуговуючого кооперативу "Комунальний ринок" з 12.02.2016р., а тому ніякого відношення до МКП "Херсонський комунальний ринок" він не мав.

- Причиною, за якою ОСОБА_5 знаходився та підписав у день перевірки акт, було ознайомлення з масштабами, матеріалами, повноваженнями, обов'язками як претендента на посаду енергетика ОК "Комунальний ринок". Кооператив розташовується на території МКП "Херсонський комунальний ринок", а саме ринкове містечко м. Херсон, Привокзальна площа (проспект Ушакова, 71) за умовами договору оренди торгівельних місць. Посадовими обов'язками енергетика ОК "Комунальний ринок" визначено обслуговування членів кооперативу.

За твердженням позивача, оскільки перевірка об'єкту споживача проводилась представниками відповідача без участі представників МКП "Херсонський комунальний ринок" то за вказаних обставин ОСОБА_3 про порушення №130549 складений із порушенням п. 6.41 ПКЕЕ, а отже не може бути належним та допустимим доказом, який підтверджує факт порушення споживачем зазначених у самому ОСОБА_3 порушень.

Позивач також вважає неправомірним проведення експертизи без його участі. При цьому, представник споживача про проведення дослідження не сповіщався, участі при дослідженні лічильника та пломб не приймав. Пакет з лічильником та пломбою не був опломбований з боку споживача, а тому висновок експерта, який позивач так і не отримав, не може бути прийнятий, як належний доказ по справі.

Отже, позивач вважає, що ОСОБА_3 про порушення № 130549 від 29.01.2016р. є недійсним та не може бути використаний для проведення відповідних нарахувань, а відповідно і не може бути покладений в основу прийнятого комісією рішення, оформленого протоколом № 130549 від 29.01.2016р.

Таким чином, виник спір, який підлягає вирішенню у судовому порядку.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог, у зв'язку з наступним.

Пунктом 5.1 ПКЕЕ визначено, що договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав і обов'язків сторін.

Розрахункові засоби обліку електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог ПУЕ, Правил та проектних рішень.

Відповідно до пунктів 3.31.-3.32. ПКЕЕ розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку. Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін. У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін.

При пломбуванні оформляється акт про пломбування. У акті про пломбування мають бути зазначені: місце встановлення кожної пломби, сторона, яка її встановила, сторона, відповідальна за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб на них. Акт про пломбування обліку підписується керівниками або уповноваженими особами сторін, які брали участь у пломбуванні обліку.

Підпунктом 26 п.10.2 ПКЕЕ встановлено, що споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Згідно з п. 3.3. ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб відповідно до акта пломбування покладається на власника (користувача) електроустановками або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Суд зазначає, що пунктами 10.2.9., 10.2.26 ПКЕЕ визначено, що споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку, а також забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Відповідно до положень підпункту 16 пункту 8.1. ПКЕЕ постачальник електроенергії за регульованим тарифом має право складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору про постачання електроенергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

Відповідно до п. 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006р. № 562, зареєстрованою Міністерством юстиції України 04.07.2006р. за № 782/12656 (надалі - Методика).

Порядок складання акту порушення Правил визначний п.6.41. ПКЕЕ, а саме у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється двосторонній акт порушень.

Відповідно до п.п.2.1.3. Методики, остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ у разі виявлення такого порушення ПКЕЕ: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Частиною 2 п. 1.2 Методики передбачено, що у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується..

Отже, з викладеного слідує, що єдиною підставою, яка звільняє споживача від застосування Методики є завчасне письмове повідомлення електропостачальної організації про виявлені споживачем пошкодження приладів (систем) обліку.

Суд звертає увагу, що позивачем, як споживачем не надано суду жодних доказів дотримання наведених положень Методики, а саме: письмового повідомлення відповідача про пошкодження приладів (систем) обліку до виявлення порушення представниками відповідача.

Щодо доводів позивача про відсутність його представника під час складення ОСОБА_3 про порушення № 130549 від 29.01.2016р., то дані доводи суд відхиляє з огляду на наступне.

Суд звертає увагу, що ОСОБА_3 про порушення ПКЕЕ № 130549 від 29.01.2016р. складений за участю представників Споживача ОСОБА_4 (директор МКП "Херсонський комунальний ринок") та ОСОБА_5 (енергетик), в той же час даний ОСОБА_3 представники споживача підписати відмовились, про що зазначено в самому ОСОБА_3. З боку енергопостачальника ОСОБА_3 про порушення підписано 4 уповноваженими представниками ПАТ "ЕК"Херсонобленерго".

Положення пункту 6.41. ПКЕЕ передбачає способи захисту прав як споживача, так і постачальника електричної енергії. Так, якщо позивач не погоджується зі змістом акта, він робить зауваження про це в самому акті. Втім, і постачальник енергії має засоби для захисту своїх прав у разі, коли споживач відмовляється від підпису акта (або не надає доказів своїх повноважень, або відмовляється назвати своє прізвище та/або посаду чи від участі у проведенні перевірки). Правила передбачають дійсність акта про порушення, якщо він підписаний трьома представниками постачальника. Законодавство не надає електропостачальнику інших засобів довести факт порушення Правил споживачем (якщо представник не називає свого прізвища та посади, не надає доказів своїх повноважень), як підпису акта про порушення ПКЕЕ трьома особами.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 про порушення ПКЕЕ №130549 підписаний чотирма представниками ПАТ "ЕК"Херсонобленерго", тому вказаний ОСОБА_3 є дійсним навіть за умови відмови підписати його споживачем.

Також і ОСОБА_3 про опломбування №169424 від 29.01.2016р. був підписаний чотирма представниками ПАТ "ЕК"Херсонобленерго", оскільки представник споживача відмовився його підписати, а отже вказаний ОСОБА_3 є дійсним навіть за умови відмови підписати його споживачем.

Також безпідставними є доводи позивача щодо неотримання ним другого примірнику ОСОБА_3 про порушення №130549, оскільки матеріали справи свідчать, що 16.02.2016р. головному бухгалтеру позивача - ОСОБА_6 було вручено другий екземпляр ОСОБА_3 про порушення ПКЕЕ № 130549 разом із запрошенням на комісію ХМВЕ по розгляду актів про порушення, про що свідчить особистий підпис останньої (а.с. 71).

Також безпідставними є доводи позивача щодо необхідності проведення експертизи за його присутності, з огляду на наступне.

Так, відповідно до п. 3.30. ПКЕЕ експертиза засобу обліку в частині дослідження його відповідності нормованим метрологічним характеристикам та умовам експлуатації здійснюється у присутності уповноважених представників власника засобу обліку або організації, яка відповідає за його збереження.

Експертиза засобу обліку в частині дослідження матеріалів, речовин, з яких виготовлені засіб обліку та/або пломби, здійснюється спеціалізованими організаціями, які мають право на виконання таких робіт.

З викладеного слідує, що обов'язкова присутність представника споживача необхідна у разі проведення експертизи засобу обліку в частині дослідження його відповідності нормованим метрологічним характеристикам та умовам експлуатації.

Однак, лічильник електричної енергії НІК 2301 АП2, №0271478 було передано на дослідження щодо наявності пошкоджень до Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. Порядок проведення та оформлення експертних досліджень встановлено "Інструкцією про порядок проведення та оформлення експертних досліджень", затвердженої наказом ДНДЕКЦ МВС України від 31.10.2013 № 19/1-272н.

ОСОБА_3 лічильник досліджувався в ході трасологічної експертизи, яка проводилась спеціалізованою організацією, яка має право на виконання таких робіт. В даному випадку умова про обов'язкову участь споживача при таких дослідженнях не ставиться.

Матеріали справи свідчать, що в жовтні 2016 року до ПАТ "ЕК"Херсонобленерго" надійшов висновок експертного дослідження №1177-К від 06.10.2016р., з якого вбачається, що лічильник електричної енергії НІК 2301 АП2, №0271478 містить механічні пошкодження його корпусу, що у свою чергу підтверджує факт порушення зафіксованого в ОСОБА_3 про порушення № 130549 від 29.01.2016 р.

Пунктом 2.5 Методики встановлено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВтгод) визначається за формулою Wдоб = P Tдоб Кв.

Відповідач, на виконання положень Методики, 01 листопада 2016 року на засіданні комісії по розгляду ОСОБА_3 про порушення ПКЕЕ на підставі складеного ОСОБА_3 про порушення № 130549 від 29.01.2016р., визначив об'єм неврахованої електричної енергії на загальну суму 54092,87 грн. В результаті чого споживачу для оплати був виставлений додатковий рахунок № 3218 за Січень 2016р. (а.с 67).

Підставами для визнання акту недійсним є невідповідність його вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. Обов'язковою умовою визнання акта недійсним є також порушення у зв'язку з прийняттям відповідного акта прав та охоронюваних законом інтересів підприємства чи організації - позивача у справі.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що рішення комісії ПАТ "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" від 01 листопада 2016 року обґрунтовано покладає на Міське комунальне підприємство "Херсонський комунальний ринок" обов'язок щодо сплати санкцій в сумі 54092,87 грн., розмір яких розрахований у відповідності до п.2.5. Методики.

Відповідно до положень ст.ст. 33, 34 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги документально не підтверджені, а отже такі, що не підлягають задоволенню.

Судові витрати відповідно до ст. 49 ГПК України покладаються на позивача.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення і повідомлено представників сторін про дату складення повного рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 32-34, 44, 49, 82, 84, 85 Господарського процесуального кодексу України, суд

в и р і ш и в:

1. У задоволенні позову відмовити.

Повне рішення складено 17.01.2017р.

Суддя С.В. Нікітенко