УХВАЛА

13.01.2017Справа № 910/21545/16

Суддя Ващенко Т.М., розглянувши зустрічну позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Укрінком» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент», Департамента з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання іпотекодержателем, зобов'язання скасувати записи про державну реєстрацію, у справі № 910/21545/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» до Публічного акціонерного товариства «Укрінком», Товариства з обмеженою відповідальністю «Ремакс Істейт», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів фізична особа ОСОБА_1, про витребування майна та скасування записів,

ВСТАНОВИЛА:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Укрінком» (далі - відповідач-1), Товариства з обмеженою відповідальністю «Деміївський квартал» (далі - відповідач-2) про:

- витребування з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Деміївський квартал» майнового комплексу загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, шляхом передачі його в розпорядження позивачу;

- відновлення в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» на майновий комплекс загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, шляхом скасування реєстрації переходу права власності на це майно до відповідачів (запис на право власності № 9785750 від 25.05.15.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.11.16. порушено провадження у справі № 910/21545/16 та призначено її до розгляду на 13.12.16.

Крім того, 28.07.16. позивачем через відділ діловодства суду на підставі ст. ст. 66, 67 ГПК України було подано заяву про вжиття заходів до забезпечення позову.

В судовому засіданні 13.12.16. позивачем було підтримано подану ним 13.12.16. заяву про збільшення розміру позовних вимог, відповідно до якої Товариство з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» просить суд:

- витребувати з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Деміївський квартал» майнового комплексу загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, шляхом передачі його в розпорядження позивачу;

- відновлення в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» на майновий комплекс загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, шляхом скасування реєстрації переходу права власності на це майно до відповідачів (запис на право власності № 9785750 від 25.05.15.;

- скасування запису про іпотеку № 17738886 та запису про обтяження № 17739005 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про проведені 30.11.16. державні реєстрації іпотеки та заборони на майновий комплекс загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна ).

Вказану заяву судом розцінено як заяву про зміну предмету позову та прийнято до розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.12.16. задоволено заяву позивача про вжиття заходів до забезпечення позову у справі № 910/21545/16.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.12.16. залучено до участі в справі № 910/21545/16 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів фізичну особу ОСОБА_1, розгляд справи відкладено на 12.01.17.

21.12.16. позивачем через відділ діловодства суду було подано заяву про «уточнення позовних вимог», відповідно до якої Товариство з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» просить суд:

- витребувати з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Ремакс Істейт» майнового комплексу загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, шляхом передачі його в розпорядження позивачу;

- відновлення в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» на майновий комплекс загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна ), шляхом скасування реєстрації переходу права власності на це майно до відповідачів (запис про право власності № 9785750 від 25.05.15., запис про право власності № 16801651 від 07.10.16.).;

- скасування запису про іпотеку № 17738886 та запису про обтяження № 17739005 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про проведені 30.11.16. державні реєстрації іпотеки та заборони на майновий комплекс загальною площею 4447,8 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна ).

Судом встановлено, що матеріально-правова вимога викладена у позові та підстави позову залишились незмінними, а тому розгляд справи здійснюється щодо вимог заявлених у позові (в редакції заяви про зміну предмету позову від 13.12.16.) з урахуванням уточнень до позовної заяви.

За результатами судового засідання 12.01.17. розгляд справи було відкладено на 24.01.17., про що судом було прийнято відповідну ухвалу.

12.01.17. до Господарського суду міста Києва від Публічного акціонерного товариства «Укрінком» надійшла зустрічна позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент», Департамента з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про:

- визнання Визнати ПАТ «Укрінком» (правонаступника ПАТ «Український інноваційний банк») іпотекодержателем з 27.12.210. нерухомого майна, що є предметом іпотеки згідно іпотечного договору, посвідченого 27.12.10. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Заєць Ї.О. за реєстровим номером 3611, а саме: майнового комплексу загальною площею 4447,8 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна );

- зобов'язання Департамента з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скасувати державну реєстрацію прав та їх обтяжень про припинення іпотеки і обтяжень обтяжувача Публічного акціонерного товариства "Український інноваційний банк" (правонаступником якого є ПАТ «Укрінком») щодо майнового комплексу загальною площею 4447,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна ): запис від 25.05.15. про припинення іпотеки на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 25.05.15.; запис від 25.05.15. про припинення обтяження на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 25.05.15.

Крім того, в зустрічній позовній заяві викладено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ст. 60 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право до початку розгляду господарським судом справи по суті подати до позивача зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов'язаний з первісним. Подання зустрічного позову провадиться за загальними правилами подання позовів.

Виходячи зі змісту статті 60 ГПК України взаємна пов'язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

- обидва позови взаємно пов'язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов'язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Відповідно до ст. 601 ЦК зобов'язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги. Зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін.

- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб'єктивне право позивача за первісним позовом.

Відсутність однієї з перелічених підстав прийняття зустрічного позову тягне за собою повернення зустрічної позовної заяви з посиланням на ст. 60 ГПК України.

Враховуючи те, що підстави та предмет позову за первісним позовом та за зустрічним позовом є різними, первісні та зустрічні позовні вимоги ґрунтуються на різних правових підставах, а задоволення зустрічного позову не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, вони не є взаємопов'язаними.

У випадку відсутності підстав прийняття зустрічного позову для сумісного розгляду з первісним позовом, установлених частиною 1 статті 60 ГПК України, позовна заява підлягає поверненню відповідно до цієї статті.

В постанові Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.11. № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" вказано на те, що частиною першою статті 60 ГПК передбачено, що зустрічний позов повинен бути взаємно пов'язаний з первісним. Обставини, які свідчать про взаємну пов'язаність зустрічного позову з первісним (зокрема, за підставами цих позовів та/або поданими доказами; у зв'язку з тим, що задоволення зустрічного позову виключатиме частково чи повністю задоволення первісного позову тощо), а так само докази, що підтверджують саме ці обставини, повинні зазначатися у зустрічній позовній заяві (пункт 5 частини другої статті 54 ГПК). Якщо у ній не вказано відповідних обставин, на яких, зокрема, ґрунтується позовна вимога, доказів, що підтверджують ці обставини, то зустрічна позовна заява повертається без розгляду з посиланням на пункт 3 частини першої статті 63 та статтю 60 ГПК. Така заява не може повертатися судом з посиланням на пункт 5 частини першої статті 63 ГПК, оскільки подання зустрічного позову не означає об'єднання вимог в одній позовній заяві.

При цьому, з прохальної частини зустрічної позовної заяви вбачається, що Публічне акціонерне товариство «Укрінком» звернулась з позовом не лише до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент», а і до Департамента з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), до особи, яка не є учасником судового процесу за первісним позовом у справі № 910/21545/16, яка за приписами ст. 60 ГПК України не може мати процесуального статусу відповідача за зустрічним позовом.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 44 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору, сум, що підлягають сплаті за проведення судової експертизи, призначеної господарським судом, витрат, пов'язаних з оглядом та дослідженням речових доказів у місці їх знаходження, оплати послуг перекладача, адвоката та інших витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Приписами ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі (п. 3.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.13. «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України»).

Тобто, обов'язковою умовою для відстрочення для заявника сплати судового збору є наявність обґрунтованих обставин, що свідчать про неможливість сплати судового збору. При цьому, обов'язок по доведенню наявності таких обставин покладається на заявника.

Клопотання Публічного акціонерного товариства «Укрінком» мотивоване скрутним матеріальним становищем.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати (п. 3.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.13. «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України»).

Заявником не надано жодних документів на підтвердження обґрунтування для відстрочення сплати судового збору, а тому відсутні підстави для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір».

З огляду на викладене, правові підстави для задоволення клопотання Публічного акціонерного товариства «Укрінком» про відстрочення сплати судового збору за подачу наведеного зустрічного позову відсутні.

Якщо позовну заяву за зустрічним позовом подано з порушенням вимог, викладених у статтях 54-58 ГПК України господарський суд повертає позовну заяву на підставі статті 63 ГПК України. У випадку відсутності підстав прийняття зустрічного позову для сумісного розгляду з первісним позовом, установлених частиною 1 статті 60 ГПК України, позовна заява підлягає поверненню відповідно до цієї статті.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 57 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

При цьому, згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приписами ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" встановлено об'єкти, з яких судовий збір не справляється, а ст. 5 вказаного Закону визначено суб'єктів, які звільняються від сплати судового збору.

Вказана зустрічна позовна заява та Публічне акціонерне товариство «Укрінком» не підпадають під перелік, встановлений вищезазначеними статтями, а отже, Публічне акціонерне товариство «Укрінком» не звільнене від сплати судового збору.

Положення ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачають можливість відстрочення заявнику сплати судового збору за подачу позову на підставі відповідної ухвали суду.

Як відзначалось судом вище, дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору

Відтак, за зустрічну позовну заяву заявник був зобов'язаний сплатити судовий збір.

Проте, жодних доказів сплати судового збору позивачем до вказаної зустрічної позовної заяви не додано.

За вказаних обставин, суд вважає, що Публічним акціонерним товариством «Укрінком» не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі, тому дана зустрічна позовна заява підлягає поверненню на підставі п. 4 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів надсилання відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Приписами ч. 1 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позивач, прокурор чи його заступник зобов'язані при поданні позову надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. ст. 4-2, 4-3 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі "Салов проти України" від 06.09.2005 року).

У Рішенні у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Відтак, на стадії прийняття позовної заяви до розгляду суд має бути впевненим у тому, що зазначені засади не були порушені заявником позову.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 57 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Належним доказом відправлення відповідачеві копії позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладень в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

В п. 3.5 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 р. «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» визначено, що у разі коли до позовної заяви додано докази надсилання відповідачеві копії лише самої заяви, але відсутні докази надсилання йому копій доданих до неї документів, така заява підлягає поверненню на загальних підставах згідно з пунктом 6 частини першої статті 63 ГПК.

З наданих заявником зустрічного позову описів вкладення в цінний лист № 881 та 5911 від 11.01.17. вбачається, що Публічним акціонерне товариство «Укрінком» направлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент» та Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «зустрічний позов ПАТ «Укрінком» по справі № 910/21545/16 (копія)», проте, взагалі не направлено доданих до нього документів.

При цьому судом враховано, що з вимог ч.1 ст. 56 ГПК України випливає, що обов'язок позивача направити відповідачу копії доданих до позовної заяви документів не залежить від того чи є у наявності у відповідача дані документи.

Дані обставини є суттєвими, оскільки нормами ст. 59 Господарського процесуального кодексу України передбачено право відповідача після одержання ухвали про порушення провадження у справі надіслати суду відзив на позовну заяву, тоді як у даному випадку відповідач позбавляється можливості підготувати обґрунтовані заперечення на позовну заяву, з урахуванням усіх обставин, на які посилається позивач та поданих ним доказів.

Внаслідок вказаного зустрічна позовна заява підлягає поверненню без розгляду з посиланням на п. 6 ч. 1 ст. 63 ГПК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 44, 60, п. п. 1, 3, 4, 6 ч. 1 ст. 63, ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства «Укрінком» про відстрочення сплати судового збору за подачу зустрічної позовної заяви до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент», Департамента з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання іпотекодержателем, зобов'язання скасувати записи про державну реєстрацію.

Зустрічний позов Публічного акціонерного товариства «Укрінком» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф девелопмент інвестмент», Департамента з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання іпотекодержателем, зобов'язання скасувати записи про державну реєстрацію повернути без розгляду.

Суддя Ващенко Т.М.