УХВАЛА

про повернення позовної заяви

26.12.2016Справа № 910/23529/16

Суддя господарського суду міста Києва Головіна К.І., розглянувши матеріали

позовної заявиРегіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області
доОСОБА_1
пророзірвання договору, витребування та передачу майна

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській області звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 про розірвання договору, витребування та передачу майна.

Дослідивши подані матеріали, суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає поверненню позивачу без розгляду, виходячи з наступного.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 57 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 150 розмірів мінімальних заробітних плат; немайнового характеру - 1 розмір мінімальної заробітної плати; за заяву про вжиття заходів та забезпечення позову - 0,5 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" від 25.12.2015 р. станом на 01.01.2016 р. мінімальна заробітна плата у місячному розмірі становить 1 378,00 грн.

Як вбачається з поданої заяви, позивач просить розірвати договір купівлі-продажу державного майна та витребувати у громадянина ОСОБА_1 об'єкт незавершеного будівництва «Площадка РБЦ», який знаходиться за адресою: Київська область, м. Бориспіль, вул. Привокзальна, тобто позивач заявив одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.

Відповідно до п. 2.2.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 р № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Отже, заявляючи вимогу про витребування майна, позивач мав визначити судовий збір з вартості об'єкту незавершеного будівництва, який він просить витребувати у відповідача, та сплатити цей судовий збір, як за вимогу майнового характеру. Також позивач мав зазначити ціну позову та навести доводи, з чого він виходив при визначенні ціни позову, обґрунтувати розрахунок ціни позову та судового збору.

Окрім вимоги майнового характеру, позивач також повинен був сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру, який становить 1 378,00 грн.

Однак, вимоги закону про сплату судового збору РВ ФДМУ по Київській області не виконав, а натомість подав заяву про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на відсутність коштів.

Розглядаючи клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору за поданий позов суд виходив з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

У пункті 3.1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" роз'яснено, що єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, зазначені положення закону дають право суду відстрочити сплату судового збору лише за наявності виключних обставин, з урахуванням того, що в майбутньому заявник матиме фінансову можливість сплатити розмір судового збору. Проте, зі змісту обґрунтувань РВ ФДМУ по Київській області щодо відстрочення сплати судового збору не вбачається, що в подальшому позивач матиме можливість оплатити збір.

Відповідно до ст. 129 Конституції України правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників процесу перед законом і судом, а також на принципі змагальності сторін, що є гарантією всебічного, повного та об'єктивного розгляду справи. Порушення конституційних принципів правосуддя є неприпустимим.

Отже, самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Зважаючи на викладене, доводи заявника про обмежене фінансування, що призвело до відсутності коштів на оплату позову, не можуть вважатися підставою для відстрочення його сплати.

Посилання РВ ФДМУ по Київській області на ухвали господарського суду, якими позивачу було відстрочено сплату судового збору, суд відхиляє, оскільки питання про відстрочення судового збору вирішується окремо по кожному позову з урахуванням конкретних обставин справи (п. 3.1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України").

З огляду на вищевикладене суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору позивачу у даному випадку.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

За таких обставин позовна заява і додані до неї документи підлягають поверненню заявникові без розгляду.

Повернення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 63, 86 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області до ОСОБА_1 про розірвання договору, витребування та передачу майна та додані до неї документи без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через господарський суд м. Києва протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

Суддя Головіна К.І.