Єдиний державний реєстр судових рішень
Доступ до Реєстру здійснюється в тестовому (обмеженому) режимі. Для запобігання загрозам життю і здоров'ю суддів та учасників судового процесу, а також у разі виявлення ознак кіберзагрози, доступ до Реєстру або окремих рішень у ньому може бути обмежено.
Змінені назви судів
Категорія справи №
Надіслано судом: 21.12.2016. Зареєстровано: 23.12.2016. Забезпечено надання загального доступу: 26.12.2016.
Дата набрання законної сили: 19.12.2016
Номер судового провадження: не визначено
УХВАЛА

19.12.2016Справа № 910/19146/16

За позовом Об'єднання підприємств "Український музичний альянс"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТТТ плюс"

третя особа, без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Всеукраїнська громадська організація «Всеукраїнське агентство авторських прав»

про стягнення 895 605, 22 грн.

Суддя Бондарчук В.В.

Представники:

від позивача: Циктич О.О.;

від відповідача: Гур'єва О.С.;

від третьої особи: Доценко О.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Об'єднання підприємств "Український музичний альянс" (далі-позивач/ОП "Український музичний альянс") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТТТ плюс" (далі-відповідач/ТОВ"ТТТ плюс") про стягнення відрахувань (відсотків) за період з 26.12.2014 по 10.10.2016 у розмірі 453 519, 01 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час ввезення відповідачем на митну територію України певного переліку товарів, не виконано обов'язку щодо сплати відрахування від вартості цих товарів уповноваженій організації колективного управління.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 порушено провадження у даній справі, призначено її до розгляду у судовому засіданні на 10.11.2016 за участю представників сторін, яких зобов'язано надати суду певні документи. Зокрема, зобов'язано Державну фіскальну службу України у строк до 08.11.2016 надати суду належним чином засвідчені відомості/дані про факти митного оформлення Товариством з обмеженою відповідальністю "ТТТ плюс" товарів, визначених додатком до постанови Кабінету Міністрів України № 992 від 27.06.2003 року, а саме радіотелефонів систем стільникового зв'язку (мобільних телефонів) з кодом згідно УКТЗЕД ввезених ТОВ "ТТТ плюс" на митну територію України у митному режимі імпорту у період з 26.12.2014 по 10.10.2016.

27.10.2016 через відділ автоматизованого документообігу суду від Всеукраїнської громадської організації «Всеукраїнське агентство авторських прав» надійшло клопотання про залучення організації до участі у справі третьою особою без самостійних вимог на предмет спору.

07.11.2016 через відділ автоматизованого документообігу суду від Державної фіскальної служби України надійшла інформація на виконання вимог ухвали суду про порушення провадження у справі.

09.11.2016 представник відповідача через відділ автоматизованого документообігу суду подав клопотання, у якому просить суд відкласти розгляд справи у зв'язку з неотриманням Товариством з обмеженою відповідальністю "ТТТ плюс" копії позовної заяви з додатками.

Через відділ автоматизованого документообігу суду 10.11.2016 представник позивача подав документи на виконання вимог ухвали суду про порушення провадження у справі, клопотання про відкладення розгляду справи, а також клопотання про розгляд даної справи у закритому судовому засіданні.

Розгляд справи відкладався згідно п.п. 1-2 ст. 77 ГПК України.

14.12.2016 через відділ автоматизованого документообігу суду представник позивача подав заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ТТТ плюс" на користь позивача 895 605, 22 грн. відрахувань (відсотків) за період з 25.12.2014 року по 10.10.2016 року.

16.12.2016 представник відповідача через відділ автоматизованого документообігу суду подав клопотання про призначення експертизи комп'ютерної техніки і програмних забезпечень, в якому просить суд призначити у справі № 910/19146/16 судову експертизу, на вирішення експерта поставити наступне питання:

- Чи придатне для виготовлення одного або більше примірників певного твору, відеограми, фонограми в будь-якій матеріальній формі наведе у клопотанні обладнання? Якщо придатне, то яке саме обладнання?

У даному судовому засіданні представник позивача підтримав подану заяву про збільшення розміру позовних вимог.

Розглянувши подану позивачем заяву про збільшення розміру позовних вимог, суд відзначає наступне.

Частиною 4 ст. 22 ГПК України передбачено, що позивач вправі до прийняття рішення по справі збільшити розмір позовних вимог за умови дотримання встановленого порядку досудового врегулювання спору у випадках, передбачених статтею 5 цього Кодексу, в цій частині, відмовитись від позову або зменшити розмір позовних вимог. До початку розгляду господарським судом справи по суті позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви.

Відповідно до п. 3.10. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції», передбачені частиною четвертою статті 22 ГПК права позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитись від позову можуть бути реалізовані до прийняття рішення судом першої інстанції. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Враховуючи наведене, суд визнає подану заяву такою, що відповідає вимогам ст. 22 ГПК України у зв'язку з чим приймає її до розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.12.2016 залучено Всеукраїнську громадську організацію «Всеукраїнське агентство авторських прав» у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, зокрема зобов'язано Всеукраїнську громадську організацію «Всеукраїнське агентство авторських прав» надати письмові пояснення з приводу заявлених позовних вимог та докази на підтвердження викладених обставин.

Також, у даному судовому засіданні представник позивача підтримав подане раніше клопотання, в якому просив суд відповідно до ст. 4-4 ГПК України проводити розгляд справи у закритому судовому засіданні.

Розглянувши подане позивачем клопотання про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні, суд відзначає таке.

Відповідно до ст. 4-4 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справ у господарських судах відкритий, за винятком випадків, коли це суперечить вимогам щодо охорони державної, комерційної або банківської таємниці, або коли сторони чи одна з сторін обґрунтовано вимагають конфіденційного розгляду справи і подають відповідне клопотання до початку розгляду справи по суті.

Про розгляд справи у закритому засіданні або про відхилення клопотання з цього приводу виноситься ухвала.

Принцип гласності є конституційним принципом та однією з основних засад судочинства, встановлених у ст. 129 Конституції України. Відповідно до ст. 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" гласність судового розгляду означає насамперед те, що розгляд справ у судах відбувається відкрито. У цій самій статті зазначено, що відкритість судового розгляду може бути обмежена процесуальним законом.

Таке обмеження узгоджується з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, відповідно до якої судове рішення оголошується прилюдно, але преса і відвідувачі можуть не допускатися в зал засідань протягом усього судового розгляду або якоїсь його частини з метою збереження моралі, громадського порядку або національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси малолітніх чи захист конфіденційності особистого життя сторін, або у разі крайньої необхідності, якщо, на думку суду, в особливих випадках привселюдність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Гласність судочинства є необхідним елементом правосудної діяльності органів судової влади, а також умовою реалізації права на судовий захист сторонами - основних учасників судочинства та інтересів суспільства у справедливому правосудді. Виходячи з цього, гласність судочинства розглядається в трьох аспектах:

а) обов'язок суду забезпечити гласність судочинства;

б) право сторін на гласний розгляд справи;

в) право бажаючих (публіки) бути присутніми у відкритих судових засіданнях, поширювати та отримувати інформацію про діяльність суду.

Відповідно до ст. 505 Цивільного кодексу України, комерційною таємницею є інформація, яка є секретною в тому розумінні, що вона в цілому чи в певній формі та сукупності її складових є невідомою та не є легкодоступною для осіб, які звичайно мають справу з видом інформації, до якого вона належить, у зв'язку з цим має комерційну цінність та була предметом адекватних існуючим обставинам заходів щодо збереження її секретності, вжитих особою, яка законно контролює цю інформацію.

Комерційною таємницею можуть бути відомості технічного, організаційного, комерційного, виробничого та іншого характеру, за винятком тих, які відповідно до закону не можуть бути віднесені до комерційної таємниці.

Ознаками комерційної таємниці є: а) інформаційність комерційної таємниці (в тому розумінні, що комерційна таємниця - це інформація); б) конфіденційність; в) комерційна цінність та г) захищеність інформації, яка становить комерційну таємницю.

Ці ознаки комерційної таємниці є істотними, необхідними та невіддільними.

Так, згідно ст. 11 Митного кодексу України, інформація, що стосується державної митної справи, отримана органами доходів і зборів, може використовуватися ними виключно для митних цілей і не може розголошуватися без дозволу суб'єкта, осіб чи органу, що надав таку інформацію, зокрема, передаватися третім особам, у тому числі іншим органам державної влади, крім випадків, визначених цим Кодексом та іншими законами України.

Інформація щодо підприємств, громадян, а також товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються ними через митний кордон України, що збирається, використовується та формується органами доходів і зборів, вноситься до інформаційних баз даних і використовується з урахуванням обмежень, передбачених для інформації з обмеженим доступом.

Згідно ст. 56 Митного кодексу України, інформація, що стосується митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, не може без спеціального дозволу особи чи органу, які подають таку інформацію, розголошуватися або передаватися третім особам, включаючи інші органи державної влади, крім подання її в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що розгляд справи у закритому судовому засіданні допускається за вмотивованим рішенням суду виключно у випадках, передбачених законом.

Враховуючи наведене вище, з метою збереження комерційної таємниці, зокрема митної вартості товарів, зважаючи на те, що клопотання про розгляд справи у закритому судовому засіданні подане позивачем до початку розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про необхідність проведення розгляду справи № 910/19146/16 у закритому судовому засіданні.

Керуючись ст. ст. 4-4, 86 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Розгляд справи № 910/19146/16 за позовом Об'єднання підприємств "Український музичний альянс" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТТТ плюс", третя особа, без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Всеукраїнська громадська організація «Всеукраїнське агентство авторських прав» про стягнення 895 605, 22 грн. - здійснювати у закритому судовому засіданні.

Суддя Бондарчук В.В.

Логін:

Для помилки:

Пароль:

Для помилки:

З метою упередження перешкоджанню стабільній роботі Реєстру шляхом здійснення автоматичних або автоматизованих запитів на пошук та копіювання ("викачування") бази даних, запроваджено інтерактивний елемент захисту системи

Введіть cуму цифр, зображених на малюнку:

Перевірити
Закрити

Ваше ім'я:

Для помилки:

Ваш e-mail:

Для помилки:

Повідомлення:

Для помилки:

Введіть в поле результат арифметичного виразу:

Для помилки:

Зачекайте, будь ласка...