ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" грудня 2016 р. Справа № 911/3574/16

Розглянувши матеріали справи за позовом Виробничого сільськогосподарського кооперативу «Здвиж»

до Публічного акціонерного товариства «Київобленерго»

про скасування оперативно-господарської санкції

Суддя Т.П. Карпечкін

В засіданні приймали участь:

від позивача: не зявився;

від відповідача: ОСОБА_1 (довіреність № 163 від 31.05.2016 року).

обставини справи:

В провадженні Господарського суду Київської області знаходиться справа за позовом Виробничого сільськогосподарського кооперативу «Здвиж» до Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» про скасування оперативно-господарської санкції.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 04.11.2016 року порушено провадження у справі № 911/3574/16 та призначено до розгляду на 23.11.2016 року.

В судове засідання, яке відбулось 23.11.2016 року представник відповідача не зявився, вимог ухвали Господарського суду Київської області від 04.11.2016 року не виконав, про причини неявки в судове засідання суд не повідомив. Розгляд справи відкладався до 05.12.2016 року.

05.12.2016 року через канцелярію суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останій проти позову заперечує та просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог. Також, відповідачем 05.12.2016 року подано до суду клопотання про припинення провадження у справі у звязку з тим, що рішення про нарахування спірної оперативно-господарської санкції, прийняте н підставі спірного Акту перевірки оскаржувалось позивачем в матеріалах справи Господарського суду Київської області № 911/1116/16 і з відповідного питання прийнято рішення від 10.06.2016 року, яке набрало законної сили згідно постанови Київського апеляційного господарського суду від 26.07.2016 року.

В судове засідання 05.12.2016 року сторони зявилися, однак позивач вимог ухвали Господарського суду Київської області від 23.11.2016 року не виконав. Розгляд справи відкладався до 19.12.2016 року.

В судове засідання 19.12.2016 року позивач не зявився, 16.12.2016 року надав письмові пояснення у справі. Відповідач в судовому засіданні 19.12.2016 року проти позову заперечував.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 82 Господарського процесуального кодексу України, рішення прийнято господарським судом за результатами оцінки доказів, поданих сторонами, у нарадчій кімнаті.

Згідно ст. 85 Господарського процесуального кодексу України, після закінчення розгляду справи у судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані сторонами докази та пояснення, суд

встановив:

Як вбачається з викладених у позові обставин, 20.03.2006 року між Виробничим сільськогосподарським кооперативом «Здвиж» та Закритим акціонерним товариством «А.Е.С. Київобленерго» (правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «Київобленерго») укладено Договір про постачання електричної енергії №210.

16.02.2015 року уповноваженими працівниками Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» (відповідача) було проведено перевірку дотримання вимог Правил користування електричною енергією за місцезнаходженням позивача.

В ході вказаної перевірки було виявлено порушення Правил користування електричною енергією, а саме фальсифікація пломби про повірку приладу обліку, про що складено Акт про порушення № 029607 від 16.02.2015 року (далі - Акт).

02.03.2016 року відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією та визначення обсягу недоврахованої електричної енергії, на якому було розглянуто Акт про порушення № 029607 від 16.02.2015 року.

Протоколом № 0148 засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПКЕЕ та визначення обсягу та вартості недоврахованої електроенергії внаслідок порушення ПКЕЕ від 02.03.2016 року оформлено рішення комісії, відповідно до якого розрахунок вартості необлікованої електроенергії здійснюється за формулами Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562 (далі - Методика).

Вказаний протокол позивач отримав 22.03.2016 року, разом з протоколом позивачу було надано розрахунок вартості обсягу спожитої і не облікованої електроенергії, відповідно до якого позивачу нараховано до сплати 102 906,13 грн.

Зі змісту Акту про порушення Правил користування електричною енергією № 029607 від 16.02.2015 року, протоколу засідання комісії № 0148 від 02.03.2016 року щодо розгляду даного акту, вбачається, що підставою для нарахування споживачу вартості недоврахованої внаслідок порушення ПКЕЕ електроенергії стало пошкодження пломби з тавром енергопостачальної організації, фальсифікація пломби про повірку засобів обліку, пошкодження приладу обліку.

Відповідач на підставі Акту про порушення ПКЕЕ від 16.02.2015 року, протоколу засідання комісії від 02.03.2016 року щодо розгляду даного акту прийняв рішення про нарахування позивачу вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення правил користування електроенергією за період з 23.09.2014 року по 27.02.2015 року із застосуванням п. 2.1.2. Методики у розмірі 102 906,1 3 грн.

Однак, позивач не погоджується з відповідними нарахуваннями, оскільки, відповідно до п. 6.40 Правил користування електричною енергією у разі виявлення представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562 (далі - Методика).

Як зазначено в протоколі №0148 від 02.03.2016 року, комісія вирішила здійснювати розрахунок вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення ПКЕЕ із застосуванням п. 2.1.2 Методики.

Згідно з п. 2.1.2 Методики вона застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Пунктом 2.1.2 Методики передбачено, що Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів.

Як визначено п. 2.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу визначається за формулою, яка враховує тривалість роботи обладнання протягом доби, що при однозмінній роботі складає 8 годин, та з врахуванням кількості робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Позивач зазначає, що на підприємстві споживача (ВСК «Здвиж») встановлено однозмінний режим роботи. Зокрема, обєкти, що живляться від електроустановок ТП-431 та облік споживання яких здійснювався спірним лічильником, працюють одну зміну на добу в робочі дні.

Однак, відповідачем проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії по 27.02.2015 року, в той час, як порушення виявлене 16.02.2015 року, та 7 денного робочого тижня, в той час, к на підприємстві встановлено 5 денний робочий тиждень.

Позивач зазначає, що такі дії відповідача призвели до значного завищення суми вартості не облікованої електроенергії, що порушує права споживача та завдає останньому збитків.

Позивач в позові наводить власний розрахунок з урахуванням однозмінного режиму роботи 5 днів на тиждень, за яким нарахування мало проводитись всього за 101 день, і з урахуванням того, що за вказаний період позивачем було оплачено споживання 23120 кВт/год електроенергії, нарахування відповідача є безпідставним.

У звязку з наведеними обставинами, позивач в позові просить визнати протиправним та скасувати рішення Публічного акціонерного товариства «Київобленерго», прийняте на підставі акта №К029607 від 16.02.2015 року про порушення Правил користування електричною енергією, яке оформлене протоколом №0148 від 02.03.2016 року в частині нарахування позивачу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією у розмірі 102 906,13 грн.

Відповідач в ході розгляду спору проти позову заперечував, про що надав відзив на поз з обґрунтуванням викладених в ньому обставин.

Клопотання відповідача про припинення провадження у справі, оскільки спір про оскарження наведеного рішення розглядався в матеріалах справи Господарського суду Київської області № 911/1116/16 було відхилено судом, оскільки у наведеній справі рішення Публічного акціонерного товариства «Київобленерго», прийняте на підставі акта № К029607 від 16.02.2015 року про порушення Правил користування електричною енергією, яке оформлене протоколом №0148 від 02.03.2016 року оскаржувалось з інших підстав, ніж у даній справі. Зокрема, питання безпосередньо щодо правомірності розрахунку не облікованої електроенергії у справі № 911/1116/16 не досліджувались.

Як вбачається з заперечень відповідача, 04.06.2014 року позивачу встановлено прилад обліку НІК 2301 АК1 № 0155148 з відповідними пломбами згідно Акту № 024715.

16.02.2015 року уповноваженими працівниками ГІАТ «Київобленерго» проводилась перевірка об'єкту відповідача за адресою: Київська область, Бородянський район, с. Шибене, вул. Заводська,34. Під час проведення перевірки за вказаною адресою було виявлено порушення п. 6.40 Правил, а саме: «Пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальника № 70397316, встановлених у місцях вказаних в акті збереження пломб або в протоколі встановлення електролічильника. Пломби про повірку приладу обліку фальсіфіковані».

Відповідно до п.6.40 Правил у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562.

На підставі виявленого порушення ПКЕЕ під час проведення перевірки уповноваженими представниками ПАТ «Київобленерго» за адресою: Київська область, Бородянський район, с. Шибене, вул. 3аводська,34 складено Акт про порушення № К 029607 від 16.02.2015 року.

За результатами проведеного засідання комісії по розгляду Акту про порушення, ПАТ «Київобленерго» 02.03.2016 року прийнято рішення, оформлене протокол № 0148 та видано рахунок на оплату вартості необлікованої електричної енергії на суму розраховану відповідно до п. 2.1.2 Методики.

Згідно з п. 2.1. Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів.

Дослідивши наявні у справі докази та пояснення сторін, судом встановлено, що правомірність дій та висновків перевіряючих щодо складення Акту про порушення та прийняття рішення про донарахування не облікованої електроенергії, встановлено в рішенні Господарського суду Київської області від 10.06.2016 року у справі № 911/1116/16, яке набрало законної сили згідно постанови Київського апеляційного господарського суду від 26.07.2016 року.

Судом було досліджено проведений розрахунок на його відповідність Методиці та фактичним обставинам справи і встановлено, що нарахування суми недооблікованої електричної енергії було проведено за період з дати останнього контрольного огляду 23.09.2014 року по дату усунення порушення (Акт № 098788 від 27.02.2015 року). З розрахунку відповідача вбачається, що розрахунок було проведено за 113 днів, добу взято 8 год. як при однозмінній роботі підприємства.

Як визначено п. 2.5 Методики, кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Дпер., день), визначається за формулою Дпер = Дпор + Дусун, де: Дпор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Дпор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки;

Дусун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Дусун має бути зазначено в акті про порушення. У разі коли під час оформлення акта про порушення неможливо точно визначити термін, протягом якого будуть усунені порушення, Дусун визначається у двосторонньому акті, складеному сторонами після усунення порушення. При цьому нарахування, передбачені цією Методикою, здійснюються після складення зазначеного двостороннього акта.

Таким чином, з огляду на п. 2.5 Методики кількість днів нарахування без облікової електроенергії складається з кількості днів від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки до дня виявлення порушення та кількості днів після його виявлення і до моменту усунення.

Як вбачається зі здійсненого відповідачем розрахунку, такий розрахунок проводився виходячи з 8 годинного робочого дня та кількості робочих днів, як і зазначає позивач. Різниця в кількості днів нарахування (101 за розрахунком позивача та 113 за розрахунком відповідача) виникла у звязку з проведенням позивачем розрахунку по день усунення порушення, що відповідає п. 2.5 Методики.

Щодо розбіжності в 1 день (за вересень 2014 року), позивач стверджує, що у вересні має враховуватись 5 робочих днів, відповідач в розрахунку врахував 6 робочих днів. Однак, позивач не обґрунтував, що у вересні 2014 року мало враховуватись 5 робочих днів жодними доказами та поясненнями.

Також, позивачем на вимогу суду надано довідку, що на його підприємстві встановлено однозмінний робочий день при пятиденному робочому тижні. Однак, відповідна довідка не містить відомостей, на підставі яких розпорядчих внутрішніх документів на підприємстві встановлено однозмінний робочий день при пятиденному робочому тижні, також не надано суду і самих документів про встановлення режиму роботи підприємства.

Таким чином, надана позивачем довідка не може вважатись належним і достатнім доказом відповідного факту і не дозволяє суду достеменно встановити і стверджувати про встановлення на підприємстві однозмінного робочого дня при пятиденному робочому тижні.

За наслідками розгляду спору судом не встановлено порушень при здійсненні відповідачем розрахунку не облікованої електроенергії.

Щодо посилань позивача, що ним оплачено 23120 кВт/год електроенергії, суд зазначає, що відповідна сплата врахована відповідачем в розрахунку недооблікованої електроенергії. Крім того, питання сплати не впливає на питання щодо методики та правильності нарахування всього обсягу недооблікованої електроенергії.

За таких обставин, враховуючи встановлені судом обставини щодо правильності та відповідності здійсненого відповідачем розрахунку п. 2.5. Методики та фактичним обставинам, відсутні підстави для визнання протиправним та скасування рішення Публічного акціонерного товариства «Київобленерго», прийнятого на підставі акта №К029607 від 16.02.2015 року про порушення Правил користування електричною енергією, яке оформлене протоколом №0148 від 02.03.2016 року, про нарахування позивачу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією у розмірі 102906,13 грн.

Відповідно до ст. 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог і заперечень.

Проаналізувавши вищезазначені норми чинного законодавства України, повно та всебічно розглянувши матеріали справи господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивачем не доведені та не обґрунтовані, відповідачем простовані, тому не підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 33, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено: 26.12.2016 р.

Суддя Т.П. Карпечкін