УХВАЛА

про повернення позовної заяви

09.12.2016Справа № 910/22333/16

Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., розглянувши матеріали позовної заяви Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву, м. Київ,

до приватного підприємства «Алькор Консалтінг груп», м. Київ,

про стягнення 5 256,95 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву (далі - Фонд) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до приватного підприємства «Алькор Консалтінг груп» (далі - Підприємство) про стягнення за неналежне виконання умов договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності від 10.09.2010 № 5611: 2 478,57 грн. основної заборгованості; 2 145,28 грн. втрат від інфляції; 558,74 грн. пені; 74,36 грн. штрафу, а всього 5 256,95 грн.

Господарський суд міста Києва, відповідно до імперативної норми статті 63 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) зобов'язаний повернути позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 57 ГПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України "Про судовий збір" (далі - Закон) за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, передбачено справляння судового збору.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно підпункту 2 пункту 2 статті 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 150 розмірів мінімальних заробітних плат, а із позовних заяв немайнового характеру - 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Статтею 4 Закону передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Зокрема, за подання до Господарського суду міста Києва позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 60 розмірів мінімальних заробітних плат. З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 мінімальної заробітної плати.

Разом з тим, відповідно до статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» мінімальна заробітна плата у місячному розмірі з 1 січня становить 1 378 грн.

Таким чином, розмір судового збору за розгляд позовних заяв в господарському суді майнового характеру становить не менше 1 378 грн. та не більше 206 700 грн., немайнового характеру - 1 378 грн.

Отже, судовий збір має бути обрахований та сплачений з урахуванням мінімальної заробітної плати, яка встановлена на 01.01.2016.

Позивач доказів сплати судового збору в установленому чинним законодавством України розмірі суду не подав.

Проте, позивачем разом із позовною заявою подано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Суд визнав клопотання позивача необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, оскільки Фондом не подано доказів неможливості сплати судового збору.

Позивач посилається на відсутність фінансування та незакладення кошторисом достатньої суми на сплату судового збору станом на грудень 2016 року.

Так, в підтвердження неможливості сплати судового збору позивачем додано до клопотання копію виписки по рахунках, яка сформована 27.10.2016.

Слід зазначити, що виписка не є належним доказом неможливості сплати судового збору, оскільки сформована ще у кінці жовтня 2016 року, тобто майже за два місяці до дати подання позову і не є дійсним відображенням фінансового стану Фонду.

Крім того, із вказаної виписки вбачається, що вихідний залишок складає 146 269,00-кр.

Неподання доказів сплати судового збору у встановленому розмірі тягне за собою наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 63 ГПК України.

Так, пунктом 4 частини першої статті 63 ГПК України передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно з частиною третьою статті 63 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Керуючись Законом України «Про судовий збір», пунктом 4 частини першої статті 63 ГПК України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву про відстрочення сплати судового збору.

2. Позовну заяву, додані до неї документи повернути Регіональному відділення Фонду державного майна України по місту Києву без розгляду.

Суддя І.Д. Курдельчук