УХВАЛА

06.12.2016 Справа № 910/17597/16
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., за участю секретаря судового засідання Нечай О.Н., розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/17597/16

за позовом приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування», м. Київ,

до приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім», м. Київ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_1, м. Харків,

про стягнення 38 284,32 грн.,

за участю представників:

позивача - Самойленко П.М. (довіреність від 12.04.2016 № 1213/18);

відповідача - Будя К.С. (довіреність від 05.01.2016 № б/н);

третьої особи - не з'явилися,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/17597/16 за позовом приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» до приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_1, про стягнення 38 284,32 грн. страхового відшкодування в порядку регресу.

Представник відповідача у судовому засіданні 06.12.2016 подав заяву про долучення документів до матеріалів справи.

Представники третьої особи у судове засідання 06.12.2016 не з'явилися; про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Суд визнав за необхідне оголосити перерву у судовому засіданні, оскільки станом на 06.12.2016 від Червонозаводського районного суду м. Харкова (суддя Нікуліна Л.П.) не надійшла відповідь на судовий запит, оформлений ухвалою від 22.11.2016, про надання адміністративної справи № 646/10504/15-п.

Згідно з частиною третьою статті 77 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя має право оголосити перерву в засіданні в межах встановленого строку вирішення спору з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено в пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК України, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов'язані зі станом здоров'я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 65, 77, 86 ГПК України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Оголосити перерву у судовому засіданні до 20.12.16 о 16:50 год.; судове засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-Б, зал судових засідань №1 (корпус Б).

2. Повторно витребувати у Червонозаводського районного суду м. Харкова (61001, м. Харків, майдан Героїв Небесної Сотні, 36, 3 під'їзд) матеріали адміністративної справи № 646/10504/15-п (провадження № 3/646/3/2016; суддя Нікуліна Л.П.; постанова від 11.05.2016); у випадку неможливості надсилання матеріалів даної справи просимо надати їх копії.

3. Копію ухвали надіслати учасникам процесу, що не були присутні у судовому засіданні, відповідно до статті 87 ГПК України, та Червонозаводському районному суду м. Харкова (61001, м. Харків, майдан Героїв Небесної Сотні, 36, 3 під'їзд).

Відповідно до частини другої статті 45 ГПК України невиконання вимог ухвал господарських судів тягне відповідальність, встановлену цим Кодексом та іншими законами України.

Суддя І.Д.Курдельчук