ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"09" грудня 2016 р.Справа № 922/4234/16

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Присяжнюка О.О.

розглянувши матеріали

позовної заявиКерівника Дергачівської місцевої прокуратури , м. Дергачі в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області
до 1-ого відповідача ОСОБА_1 районна держадміністрація м. Валки , 2-ого відповідача ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю "Омбілік - Агро", с. Сидоренкове
про визнання недійсними договорів та скасування розпоряджень

ВСТАНОВИВ:

Керівник Дергачівської місцевої прокуратури , м. Дергачі в інтересах держави в особі Держгеокадастру у Харківській області звернувся до господарського суду Харківської області із позовною заявою до 1-ого відповідача ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю "Омбілік - Агро", с. Сидоренкове , 2-ого відповідача ОСОБА_1 районна держадміністрація м. Валки, в якому просить суд :

Визнати незаконним та скасувати розпорядження голови ОСОБА_1 райдержадміністрації від 22.05.2009 №352 «Про надання в оренду земельних ділянок з земель державного резервного фонду та земель запасу сільськогосподарського призначення ТОВ «Омбілік - Агро» на території Сидоренківської сільської ради».

Визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 28.09.2009 площею 6.6775 га, яка знаходиться на території Сидоренківської сільської ради за межами населених пунктів, кадастровий номер :03:000:0553.

Визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 28.09.2009 площею ",1736 га, яка знаходиться на території Сидоренківської сільської ради за межами населених пунктів, кадастровий номер :03:000:0554.

Визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 28.09.2009 площею 22,2931 га, яка знаходиться на території Сидоренківської сільської ради за межами населених пунктів, кадастровий номер :02:000:0445. Визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 28.09.2009 площею 11,8912 га, яка знаходиться на території Сидоренківської сільської ради за межами населених пунктів, кадастровий номер :03:000:0556.

Визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 28.09.2009 площею 24,9479 га, яка знаходиться на території Сидоренківської сільської ради за межами населених пунктів кадастровий номер :03:000:0557.

Визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 28.09.2009 площею 29,0794 га, яка знаходиться на території Сидоренківської сільської ради за межами населених пунктів, кадастровий номер :02:000:0444.

Визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 28.09.2009 площею 35,5152 га, яка знаходиться на території Сидоренківської сільської ради за межами населених пунктів, кадастровий номер :03:000:0552.

Визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 28.09.2009 площею 10,6878 га, яка знаходиться на території Сидоренківської сільської ради за межами населених пунктів кадастровий номер :03:000:0551.

Визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 28.09.2009 площею 4,3154 га, яка знаходиться на території Сидоренківської сільської ради за межами населених пунктів, кадастровий номер :03:000:0555.

Стаття 63 Господарського процесуального кодексу України зобов'язує суддю, який вирішує питання про прийняття позовної заяви, повернути позовну заяву з підстав неправильного оформлення позовної заяви та доданих до неї документів.

Суд досліджує позовну заяву за формальними ознаками, не вивчаючи питання по суті позовних вимог.

Стаття 65 Кодексу визначає дії судді з підготовки справи до розгляду, які полягають у здійсненні певних заходів і процесуальних дій, спрямованих на правильне і своєчасне вирішення спору.

Суддя самостійно на власний розсуд визначає, які саме дії слід вчинити виходячи з конкретних обставин справи, ступеня підготовленості матеріалів самими сторонами, а також тих клопотань, що подані позивачем разом із позовною заявою.

Однією з визначених статтею 121 Конституції України функцій прокуратури є представництво інтересів громадянина або держави в суді.

Згідно з ст. 2 ГПК України прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до господарського суду прокурор зазначає про це в позовній заяві. Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, передбачених частиною третьою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Невиконання прокурором вимог щодо надання господарському суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в господарському суді має наслідком повернення поданої ним позовної заяви в порядку, встановленому статтею 63 цього Кодексу.

Аналогічно, відповідно до ч. 1 ст. 29 ГПК України прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, порушену за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду для представництва інтересів громадянина або держави. З метою вступу у справу прокурор може подати апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд рішення Верховним Судом України, про перегляд рішення за нововиявленими обставинами або повідомити суд і взяти участь у розгляді справи, порушеної за позовом інших осіб. При цьому прокурор для представництва інтересів громадянина або держави в господарському суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво) повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Для представництва інтересів громадянина в господарському суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, та письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення представництва. Невиконання прокурором вимог щодо надання господарському суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в господарському суді має наслідком повернення поданої ним позовної заяви (заяви, скарги) у порядку, встановленому статтею 63 цього Кодексу.

14 жовтня 2014 року із прийняттям нового Закону України «Про прокуратуру», який набрав чинності 15 липня 2015 року, представництво інтересів громадянина та держави в суді набуває нової форми реалізації.

Однак, стаття 25 Закону України «Про прокуратуру» не передбачає підстав для здійснення такого представництва.

Відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Суд зазначає, що обґрунтування прокурором підстав для здійснення представництва інтересів держави у суді є складним юридичним фактом, до складу якого входять: 1) наявність порушення або загрози порушення інтересів держави; 2) наявність органу державної влади, органу місцевого самоврядування, іншого суб'єкту владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження щодо захисту інтересів держави, чи відсутність такого органу; 3) нездійснення чи неналежне здійснення органом державної влади, органом місцевого самоврядування, іншим суб'єктом владних повноважень своїх повноважень щодо захисту інтересів держави; 4) повідомлення прокурором, до звернення до суду, відповідного суб'єкта владних повноважень.

Керівник Дергачівської місцевої прокуратури , м. Дергачі в інтересах держави в особі Держгеокадастру у Харківській області, зазначає, що підставою для представництва прокуратурою (а не прокурором ) інтересів держави, в особі Держгеокадастру у Харківській області, є спірне розпорядження голови ОСОБА_1 районної державної адміністрації , яке суперечить ч.2 ст.124 ЗК України , у зв'язку із чим порушує інтереси держави в вигляді неотримання найвищої плати за користування земельною ділянкою державної власності

Як вказує керівник прокуратури, з огляду не те, що силу ч. 4 ст. 122 ЗК України та Положення про Головне управління Держгеокадастру області, затвердженого наказом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 03.03.2015 №21, органом, уповноваженим державою здійснювати функції щодо розпорядження земельними ділянками державної власності сільськогосподарського призначення на території Харківської області на даний час є Головне управління Держгеокадастру у Харківській області.

Згідно з ст. 188 Земельного кодексу України державний контроль за використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності здійснюється відповідно до закону.

Законом, яким передбачені правові, економічні та соціальні основи організації здійснення державного контролю за використанням та охороною земель, є Закон України «Про державний контроль за використанням та охороною земель».

Органи, які здійснюють контроль за використанням та охороною земель, дотриманням законодавства про охорону земель, визначені статтею 5 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель».

Указом Президента України № 445/2011 від 08.04.2011 затверджено Положення про Державне агентство земельних ресурсів України, яке є центральним органом виконавчої влади з питань земельних ресурсів топографо-геодезичної і картографічної діяльності та забезпечує реалізацію державної політики в сфері земельних відносин. Згідно п. 34 ст. 3 Держземагентство України звертається з позовами до суду за захистом своїх прав з питань порушення вимог законодавства.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про державний земельний кадастр» від 07.07.2011 № 3613-VI адміністратором Державного земельного кадастру є державне підприємство, що належить до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Однак, прокурором не надано доказів повідомлення, до звернення до суду, Головне управління Держгеокадастру у Харківській області про подання даного позову.

При цьому, суд зазначає, що прокурором у позовній заяві не вказано жодних обставин щодо невиконання чи неналежного виконання Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області своїх функцій щодо захисту відповідних інтересів держави, що так само є одним з елементів складного юридичного факту - доведення наявності підстав для здійснення прокурором представництва інтересів держави в особі відповідного органу, зокрема, і права подання та підписання даної позовної заяви в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, у зв'язку з чим суд повертає позовну заяву та додані до неї документи без розгляду.

Таким чином, прокурором не вказано підстав здійснення представництва інтересів держави, в особі зазначеного ним позивача . Тобто прокурор не вказав в чому полягає порушення кожним відповідачем прав або охоронюваних законом інтересів позивача , оскільки згідно ст. 84 ГПК України, якщо у справі беруть участь кілька позивачів або відповідачів, у рішенні вказується, як вирішено спір щодо кожного з них, або зазначається, що обов'язок чи право стягнення є солідарним.

Крім того, прокурором об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін, а також суттєво утруднить вирішення спору.

Відповідно до ст.58 ГПК України в одній позовній заяві може бути об'єднано кілька вимог. Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. Отже, позивач наділений правом об'єднати в одній позовній заяві кілька вимог, тобто кілька способів захисту порушеного права. Дозволяється об'єднувати вимоги, які пов'язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги. Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтуються ці вимоги. Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи. Отже, можна об'єднати вимоги, якщо обставини, на яких вони ґрунтуються, підтверджуються тими самими доказами.

Якщо суд, вирішуючи питання про прийняття справи до розгляду, встановить, що порушено правила об'єднання вимог чи об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, він відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 63 ГПК повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду. Навіть у випадку коли позивач правомірно об'єднав вимоги, пов'язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

В порушення норм ст.58 ГПК України, прокурором порушено правила об'єднання позовних вимог, зокрема, в одній позовній заяві прокурор просить визнати недійсним та скасувати рішення ОСОБА_1 районної державної адміністрації, визнати недійсними дев'ять договорів оренди земельної ділянки.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, прокурором було заявлено неоднорідні позовні вимоги до кількох відповідачів із різними способами захисту.

До того ж, прокурором не чітко визначені позовні вимоги про визнання недійсних договорів , а саме не вказано сторін укладення договору, прокурор також не визначив відповідача, до якого заявлені такі вимоги( про визнання недійсним договору) та не вказав з якого саме відповідача повинно бути стягнуто судовий збір.

За таких обставин, суд вважає за необхідне повернути прокурору позовну заяву без розгляду для усунення допущених порушень.

Керуючись п. 3, п. 5 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву Керівнику Дергачівської місцевої прокуратури , м. Дергачі на 43 -ох аркушах, в тому числі платіжне доручення №2529 від 17.11.2016 р. на суму 13780,0 грн.

Суддя ОСОБА_3

Примітка: Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення (ст.63 ГПК України).