РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" грудня 2016 р. Справа № 924/476/16

Рівненський апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючого судді Крейбух О.Г.

судді Дужич С.П. ,

судді Юрчук М.І.

при секретарі Михальчук В.К.

за участю представників сторін:

позивача: не з'явився

відповідача: не з'явився

третьої особи: не з'явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства "Хмельницьке Сортнасіннєовоч" на рішення господарського суду Хмельницької області (суддя Олійник Ю.П.) від 31.10.2016 р. у справі № 924/476/16

за позовом ОСОБА_1 акціонерного товариства "Хмельницьке Сортнасіннєовоч"

до Товариство з обмеженою відповідальністю "Глорія-Голд"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача

ОСОБА_2

про визнання договору безвідсоткової позики від 16.08.2012р. недійсним

В травні 2016 року ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» звернулось до господарського суду Хмельницької області з позовом до ТОВ «Глорія-Голд» про визнання недійсним Договору безвідсоткової позики від 16.08.2012 року /а.с. 2-4/.

Ухвалою господарського суду Хмельницької області від 12.10.2016 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 /а.с.134-135/.

Рішенням господарського суду Хмельницької області від 31.10.2016 року у справі № 924/476/16 (суддя Олійник Ю.П.) в позові ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» до ТОВ «Глорія-Голд» за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 про визнання недійсним договору безвідсоткової позики від 16.08.2012 року відмовлено /а.с. 147-150/.

Позивач ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», не погоджуючись із прийнятим рішенням, звернувся до Рівненського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення господарського суду Хмельницької області від 31.10.2016 року у справі № 924/476/16 скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задоволити.

В обґрунтування апеляційної скарги, скаржник вказує наступне:

- до компетенції наглядової ради не входить перевірка первинної документації підприємства, а тому висновок місцевого суду про те, що наглядова рада повинна була знати про укладення спірного Договору в ході здійснення своєї контролюючої функції є передчасним та необєктивним;

- суд першої інстанції належним чином не переконався, що ОСОБА_2 будучи директором Товариства, надавав наглядовій раді інформацію про те, що спірний правочин вже було укладено та фактично реалізовано;

- посилання суду на протокол засідання наглядової ради № 1 від 12.03.2013 року та звіт директора ОСОБА_2 про фінансово-господарську діяльність товариства за 2012 рік є суперечливими, так як в наданому директором звіті немає жодної згадки про укладені в період 2012-2013 роки договори позики з особистою заінтересованістю;

- наглядовій раді, як контролюючому органу не могло бути відомо про укладення договорів безвідсоткової позики без належного повідомлення виконавчим органом Товариства, функції якого виконував директор ОСОБА_2;

- без уточнення наглядовою радою ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», тимчасово виконуючий обовязки директора товариства - ОСОБА_3, не міг знати, що договори безвідсоткової позики були укладені всупереч вимогам ст. 71 ЗУ «Про акціонерні товариства» та фактично порушують права підприємства;

- в акті приймання-передачі матеріально-товарних цінностей від 02.04.2013 року відсутні відомості про те, що ОСОБА_2Є фактично було передано договір безвідсоткової позики від 16.08.2012 року;

- колишнім директором ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» ОСОБА_2 приховувався факт укладення договорів безвідсоткової позики з особистою заінтересованістю, а тому позивачу стало відомо про порушене право лише після звернення в.о. директора ОСОБА_3 до наглядової ради Товариства, отже причину пропуску спливу позовної давності слід вважати поважною, перебіг якої мав би починатись з 16.08.2012 року.

Таким чином, скаржник вважає, що господарським судом Хмельницької області прийнято передчасне рішення, без повного зясування обставин, що мають значення у справі, та встановлення обставин, які не були належним чином доведені, а тому відсутні правові підстави для відмови у задоволені позову /а.с. 156-161/.

Ухвалою Рівненського апеляційного господарського суду від 23.11.2016 року у справі № 924/476/16, апеляційну скаргу прийнято до провадження та призначено до розгляду на 07.12.2016 року /а.с.155/.

В призначене судове засідання 07.12.2016 року позивач, відповідач та третя особа явку повноважних представників не забезпечили, про причини неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що сторони по справі належним чином повідомленні про дату, час і місце розгляду справи, про що свідчать повідомлення про вручення поштових відправлень /а.с.167-169/, а також те, що ухвалою суду від 23.11.2016 року явка представників сторін в судове засідання 07.12.2016 року обовязковою не визнавалась, колегія суддів визнала за можливе здійснювати розгляд справи за відсутності представників ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», ТОВ «Глорія-Голд» та третьої особи ОСОБА_2.

Статтею 101 ГПК України встановлено, що у процесі перегляду справи, апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу.

Дослідивши матеріали справи, апеляційний господарський суд

ВСТАНОВИВ:

29.04.2011 року ОСОБА_2 призначено директором ВАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» відповідно до протоколу № 1 загальних зборів товариства /а.с. 9-13/.

16.08.2012 року між товариством з обмеженою відповідальністю «Глорія-Голд» в особі директора ОСОБА_2 (надалі - позикодавець, відповідач) та публічним акціонерним товариством «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» в особі директора ОСОБА_2 (надалі - позичальник, позивач, апелянт) укладено договір безпроцентної позики, за умовами якого позикодавець у порядку та на умовах, визначених цим Договором та чинним законодавством України, передає у власність позичальнику грошові кошти (позику), а позичальник зобов'язується повернути позику позикодавцю у визначений цим Договором строк.

Згідно з п.3 Договору, позикою є грошові кошти у розмірі 14700,00 грн.

Відповідно до п.4 Договору, термін повернення позики позичальником є 16.04.2013 року.

Пунктом 12 Договору передбачено, що цей Договір набирає чинності з моменту надання суми позики позикодавцем позичальникові і діє до повного виконання позичальником своїх зобов'язань за Договором /а.с.8/.

17.08.2012 року, 12.09.2012 року та 09.10.2012 року ТОВ «Глорія-Голд» згідно Договору безпроцентної позики від 16.08.2012 року перераховано на рахунок ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» кошти у розмірі 14 700 грн., що підтверджується банківськими виписками по рахунку 544 ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», звітом про дебетові та кредитові операції по рахунку 1118 ТОВ «Глорія-Голд» /а.с.38, 41-42, 78-82/.

12.03.2013 року Наглядовою радою ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», протокол № 1, прийнято рішення про припинення з 02.04.2013 року повноважень ОСОБА_2 як директора ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» та призначення тимчасово на посаду виконуючого обовязки директора ОСОБА_3; призначення із 02.04.2013 року комісію для проведення передачі реєстраційних документів, печаток та штампів і товарно-матеріальних цінностей від ОСОБА_2 до тимчасово виконуючого обовязки директора «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» ОСОБА_3 /а.с. 29-30/.

02.04.2013 року згідно акту прийомки передачі документації та матеріально-товарних цінностей від директора ОСОБА_2 до в.о.директора ОСОБА_3 здійснено передачу документації та матеріально-товарних цінностей, в тому числі договорів 2012-2013 років /а.с.31-34/.

23.07.2013 року тимчасово виконуючим обов'язки директора ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» ОСОБА_3 подано до Наглядової ради Товариства заяву, згідно якої у період з 2012 року - початок 2013 року товариством укладено цілу низку договорів позики з колишнім директором ОСОБА_2, його дружиною та ТОВ «Глорія Голд», директором якого є також ОСОБА_2 Дані особи є зацікавленими особами, тому укладення договорів повинно було бути погоджено із наглядовою радою. У разі відсутності такого погодження, ОСОБА_3 просив вирішити питання про визнання договорів безвідсоткової позики недійсними /а.с. 110/.

05.08.2013 року Наглядовою радою ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», протокол № 1, вирішено подати позови про визнання недійсними усіх договорів безвідсоткової позики, у т.ч. і Договору від 16.08.2012 року на суму 14700,00 грн., оскільки ОСОБА_2 не вправі був укладати договори позики без погодження із Наглядовою радою ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», так як був заінтересованою особою /а.с.14-17/.

У травні 2016 року позивач ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» звернувся до господарського суду Хмельницької області з позовом про визнання недійсним Договору безвідсоткової позики від 16.08.2012 року з огляду на рішення Наглядової ради Товариства від 05.08.2013р., протокол № 1.

Розглянувши матеріали справи, апеляційну скаргу, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування місцевим господарським судом при винесенні рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, а оскаржуване рішення залишити без змін, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.1 ГПК України підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності (далі - підприємства та організації) мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів.

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відповідно до положень ст.20 Господарського кодексу України, держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб'єктів господарювання та споживачів. Кожний суб'єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб'єктів захищаються, зокрема, шляхом визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом.

Позивач, посилаючись на приписи ст. 71 Закону України «Про акціонерні товариства» та п 12.5 Статуту ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» вважає, що договір безпроцентної позики від 16.08.2012 року порушує його права та законні інтереси, оскільки ОСОБА_2, будучи заінтересованою особою, не мав необхідного обсягу цивільної дієздатності при укладенні спірного договору, як директор ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», поскільки всупереч законодавству та своїм посадовим обовязкам, він не повідомляв наглядову раду товариства про його укладення, та не отримував відповідного погодження.

Судом встановлено, що оспорюваний Договір від 16.08.2016 року зі сторони Позичальника та зі сторони Позикодавця підписано однією і тією ж самою особою - ОСОБА_2.

Згідно з ст.71 Закону України «Про акціонерні товариства», в редакції, що діяла на момент укладання спірної угоди, особою, заінтересованою у вчиненні акціонерним товариством правочину, вважається посадова особа органів товариства; член її сім'ї - чоловік (дружина), батьки (усиновителі), опікун (піклувальник), брат, сестра, діти та їхні чоловіки (дружини); юридична особа, в якій частка, що належить посадовій особі органів товариства, членам її сім'ї, становить 25 і більше відсотків; акціонер, який одноосібно або разом із членами сім'ї володіє 25 і більше відсотками простих акцій товариства, якщо зазначена особа (особи - разом або окремо) відповідає принаймні одній із нижченаведених ознак: 1) є стороною такого правочину або є членом виконавчого органу юридичної особи, яка є стороною правочину; 2) отримує винагороду за вчинення такого правочину від товариства (посадових осіб товариства) або від особи, яка є стороною правочину; 3) внаслідок такого правочину придбаває майно; 4) бере участь у правочині як представник або посередник (крім представництва товариства посадовими особами). Особа, заінтересована у вчиненні правочину, зобов'язана протягом трьох робочих днів з моменту виникнення у неї заінтересованості поінформувати товариство про наявність у неї такої заінтересованості. Виконавчий орган акціонерного товариства зобов'язаний протягом п'яти робочих днів з дня отримання відомостей про можливість вчинення правочину, щодо якого є заінтересованість, надати наглядовій раді (у разі відсутності наглядової ради - кожному акціонеру персонально) інформацію стосовно правочину, у вчиненні якого є заінтересованість, зокрема про: 1) предмет правочину; 2) вартість одиниці товару або послуг, якщо вона передбачена правочином; 3) загальну суму правочину щодо придбання, відчуження або можливості відчуження майна, виконання робіт, надання або отримання послуг; 4) особу, яка має заінтересованість у вчиненні такого правочину. У разі якщо правочин, щодо якого є заінтересованість, порушує інтереси товариства, наглядова рада може заборонити його вчинення або винести розгляд цього питання на загальні збори. Наглядова рада протягом п'яти робочих днів з дня отримання від виконавчого органу інформації про правочин, у вчиненні якого є заінтересованість, зобов'язана прийняти рішення щодо вчинення такого правочину товариством або про відмову від його вчинення.

Згідно з ст.72 Закону України «Про акціонерні товариства», правочин, вчинений з порушенням вимог статті 71 цього Закону може бути визнано судом недійсним.

Відповідно до п.10.1 Статуту ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», виконавчий орган товариства є одноосібним в особі директора.

Згідно з п.12.5 Статуту ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», директор Товариства зобов'язаний протягом п'яти робочих днів з моменту отримання відомостей про можливість вчинення правочину, щодо якого є заінтересованість, надати наглядовій раді інформацію стосовно правочину, у вчиненні якого є заінтересованість. Наглядова рада протягом п'яти робочих днів з дня отримання інформації про правочин зобов'язана прийняти рішення про вчинення такого правочину Товариством або про відмову його вчинення.

Враховуючи наведені положення законодавства та Статуту Товариства, директор ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» ОСОБА_2, будучи зацікавленою особою в укладенні угоди з ТОВ «Глорія-Голд», директором якого він був одночасно, зобов'язаний повідомити про намір підписання такої угоди Наглядову раду, яка, в свою чергу, повинна була прийняти рішення про укладення угоди з ТОВ «Глорія-Голд» чи відмову в її укладенні.

Однак доказів, які б підтверджували надання Наглядовій раді директором ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» ОСОБА_2 інформації стосовно правочину, у вчиненні якого є заінтересованість, матеріали справи не містять, тому наявні усі підстави вважати, що оспорюваний правочин укладено усупереч вимогам ст.71 Закону України «Про акціонерні товариства» та Статуту Товариства, що є безумовним для визнання його недійсним.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується із висновком господарського суду першої інстанції, про порушення прав ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», за захистом якого воно звернулось з позовом до суду.

Разом з цим, в процесі судового розгляду даної справи відповідачем подано до місцевого господарського суду заяву про застосування позовної давності, яка мотивована тим, що позивач повинен був знати про порушення його прав не з дня прийняття рішення спостережною радою 05.08.2013 року про визнання недійсним договорів, а з дня прийняття нею рішення 02.04.2013 року про припинення повноважень ОСОБА_2, як директора та отримання членами спостережної ради та директором позивача договорів позики за 2012-2013 роки за актом приймання-передачі документації та матеріально-товарних цінностей від 02.04.2013року /а.с.28/.

Відповідно до ст. 256 Цивільного кодексу України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно ст.257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

У відповідності до ч.1 ст.261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення, при цьому сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (п.3, п.4 ст.267 ЦК України).

Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку, що сплив позовної давності, про застосування якої було заявлено стороною у справі, є самостійною підставою для відмови в позові.

Відповідно до п.2.2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування позовної давності у вирішенні господарських спорів" від 29.05.2013 року № 10, за змістом ч.1 ст.261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з'ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв'язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом ч.5 ст.267 ЦК України позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності. Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об'єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується господарським судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини.

Отже, встановлення початкового моменту перебігу позовної давності має важливе значення, оскільки від нього залежить і застосування норм матеріального права, і правила обчислення позовної давності, і захист порушеного права.

Відповідно до постанови Судової палати у цивільних господарських справах Верховного Суду України від 29.10.2014р. № 6-152цс, за змістом норми ч.1 ст. 261 ЦК України для визначення початку перебігу позовної давності має значення не тільки безпосередня обізнаність особи про порушення її прав, а і об'єктивна можливість цієї особи знати про обставини порушення її прав.

Статтею 92 ЦК України передбачено, що дії органу або особи, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, у відносинах з третіми особами розглядаються як дії самої юридичної особи. Відповідно для юридичної особи як сторони правочину днем початку перебігу строку позовної давності необхідно вважати день вчинення правочину (укладення договору), оскільки він збігається із днем, коли особа довідалась або могла довідатись про порушення свого права (правова позиція Верховного суду України, постанова від 13.01.2016 року по справі № 3-1157гс15).

Таким чином, строк позовної давності для звернення позивача з позовом про визнання недійсним договору безпроцентної позики від 16.08.2012 року починає свій перебіг з дня вчинення оспорюваного правочину, а саме з 16.08.2012 року.

Втім, як вбачається з матеріалів справи, позовна заява ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» подана до суду 27.05.2016 року, тобто із пропуском трирічного строку позовної давності (до 16.08.2015р.).

Суд критично оцінює посилання позивача на те, що обізнаність юридичної особи з правочином необхідно розглядати через призму обізнаності її органів, зокрема, наглядової ради товариства, якій фактично стало відомо про укладення спірного договору після звернення 23.07.2013 року директора товариства ОСОБА_3 із відповідною заявою, з огляду на таке.

Згідно п.9.1 та п.9.14 Статуту ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», наглядова рада товариства є органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства, контролює та регулює діяльність виконавчого органу, засідання її проводяться не рідше одного разу на квартал.

Тобто за період з 16.08.2012 року по 27.05.2013 року повинно відбутися чотири засідання наглядової ради, на яких мав бути здійснений контроль за діяльністю директора. А тому наглядова рада ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» мала всі можливості для перевірки діяльності директора ОСОБА_2 щодо вчинення ним оспорюваного правочину.

Згідно п.10.2 Статуту, позивача директор товариства здійснює управління поточною діяльністю товариства.

Крім того, з акту прийомки передачі документації та матеріально-товарних цінностей від 02.04.2013 року вбачається, що директором ОСОБА_2 здійснено передачу документації та матеріально-товарних цінностей до в.о. директора ОСОБА_3, у т.ч. договори 2012-2013 років.

За наведеного, колегія суддів критично відноситься до доводів позивача про те, що новому т.в.о. директора ОСОБА_3 стало відомо про спірний договір лише 23.07.2013 року, оскільки останній виконував функції виконавчого органу з 12.03.2013 року, а отже існувала об'єктивна можливість у останнього знати про наявність спірного правочину та можливості вчасного повідомлення наглядової ради.

Разом з тим, згідно банківських виписок за 17.08.2012 року, 12.09.2012 року, 09.10.2012 року (із посиланням на спірний договір) у період до 12.03.2013 року вже відбулося виконання оспорюваного договору, що підтверджує обізнаність позивача про укладення Договору безпроцентної позики від 16.08.2012р..

Судом встановлено, що відповідно до звіту про дебетові та кредитові операції по рахунку 1118 ТОВ «Глорія-Голд» станом на 18.03.2013 року /а.с.39/, ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» здійснено повернення поворотної фінансової допомоги згідно договору у сумі 1500,00 грн., що також підтверджує безумовну можливість наглядової ради товариства та т.в.о. директора ОСОБА_3 знати про наявність оспорюваного договору, враховуючи, що 12.03.2013 року наглядовою радою ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч», протокол № 1, вирішено питання про припинення повноважень директора ОСОБА_2

Відтак, доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, відхиляються колегією суддів за безпідставністю, оскільки вони не спростовують зазначених вище висновків суду, в тому числі щодо поважності причин пропуску ПАТ «Хмельницьке Сортнасіннєовоч» строку позовної давності.

Таким чином, виходячи з положень ч.1 ст.261 ЦК України, якою визначено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила, господарським судом Хмельницької області обґрунтовано зроблено висновок про те, що позивачем пропущено строк на звернення із позовом у даній справі, а тому достатні усі підстави для відмови у позові за спливом позовної давності.

Відповідно до ст.ст. 33, 34 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Враховуючи все вищевикладене, апеляційний господарський суд вважає, що скаржник не довів тих обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог та заперечень. Рішення господарського суду Хмельницької області ґрунтується на матеріалах і обставинах справи, відповідає нормам матеріального та процесуального права, а тому відсутні правові підстави для його скасування.

Керуючись ст.ст.99, 101, 103-105 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Рішення господарського суду Хмельницької області від 31.10.2016 р. у справі № 924/476/16 залишити без змін, апеляційну скаргу ОСОБА_1 акціонерного товариства "Хмельницьке сортнасіннєовоч" - без задоволення.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанову апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня набрання постановою апеляційного господарського суду законної сили.

Справу № 924/476/16 повернути господарському суду Хмельницької області.

Головуючий суддя Крейбух О.Г.

Суддя Дужич С.П.

Суддя Юрчук М.І.