УХВАЛА

про повернення позовної заяви

09.12.2016№ 910/22471/16

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви приватного підприємства «ЄСФ-Інформ», м. Київ,

до ЧАО «АвтоКапитал» - Генеральне представництво Daimler AG в Україні, м. Київ,

про стягнення 2 926 000 грн.,

ВСТАНОВИВ

Приватне підприємство «ЄСФ-Інформ» (далі - Підприємство) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з ЧАО «АвтоКапитал» - Генеральне представництво Daimler AG в Україні 2 926 000 грн. заборгованості за надані відповідачу інформаційні послуги у вигляді розміщення створеного інформаційного продукту на ресурсах позивача у мережі Інтернет.

Господарський суд міста Києва дійшов висновку про необхідність повернення позовної заяви і доданих до неї документів без розгляду з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 54 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) позовна заява повинна містити найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові за його наявності для фізичних осіб) сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання (для фізичних осіб), ідентифікаційні коди суб'єкта господарської діяльності за їх наявності (для юридичних осіб) або реєстраційний номер облікової картки фізичної особи - платника податків за його наявності.

Згідно зі статтею 90 Цивільного кодексу України юридична особа повинна мати своє найменування, яке містить інформацію про її організаційно-правову форму.

Так, у позовній заяві від 07.12.2016 №б/н зазначено відповідача як ЧАО «АвтоКапитал» - Генеральне представництво Daimler AG в Україні, однак, позивачем не вказано ні повного найменування відповідача, ані ідентифікаційного коду відповідача, що, у свою чергу, позбавляє суд можливості здійснити перевірку відомостей стосовно найменування та організаційно-правової форми відповідача у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за зазначеними позивачем відомостями.

Згідно з підпунктами 4 та 5 частини другої статті 54 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог; якщо позов подано до кількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з них; обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують позов; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; законодавство, на підставі якого подається позов.

У мотивувальній частині позовної заяви позивач зазначає про те, що сума основного боргу відповідача складає 2 926 000 грн.; станом на день подання позовної заяви до суду термін сплати вказаної суми закінчився, зазначену суму відповідачем не сплачено; таким чином, враховуючи умову договору про право на стягнення з покупця пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день прострочення платежу, позивач заявляє позовну вимогу про стягнення боргу і неустойки; у прохальній частині позовної заяви позивач просить стягнути з відповідача 2 926 000 грн. основного боргу та пеню.

При цьому позивачем у позовній заяві не вказано ні суми пені, яку він просить стягнути з відповідача, ані її обґрунтованого розрахунку.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 57 ГПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

01.11.2011 набрав чинності Закон України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон), який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Частиною першою статті 4 Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону (зі змінами, внесеними Законом України від 22.05.2015 №484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору») за подання до господарського суду: позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 150 розмірів мінімальних заробітних плат.

Статтею 8 Закону України від 25.12.2015 №928-VIII "Про Державний бюджет України на 2016 рік" з 01.01.2016 встановлено мінімальну заробітну плату у сумі 1 378 грн.

Отже, позивачем при поданні позовної заяви до суду мало бути сплачено судовий збір у сумі 43 890 грн., оскільки заявлено майнову вимогу про стягнення 2 926 000 грн.

Разом з тим, Підприємством подано суду заяву про звільнення від сплати судового збору, мотивовану тим, що згідно з пунктом 6 частини першої статті 5 Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Господарський суд міста Києва дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні зазначеного клопотання, виходячи з такого.

За приписами статті 8 Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У пункті 3.1. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" зазначено, що у розгляді питань, пов'язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Так, позивачем до вказаної заяви додано копію довідки головного Управління Національної поліції у м. Києві Печерського управління поліції (далі - Управління), підписану слідчим Управління Гогайзелем А.Г., з якої вбачається, що Управлінням внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань матеріали дослідчої перевірки за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 296 Кримінального кодексу України, що полягало у вчиненні хуліганських дій відносно ОСОБА_1

Разом з тим, зазначені обставини не можуть бути підставою для звільнення позивача від сплати судового збору, оскільки наведена норма Закону передбачає звільнення від сплати судового збору при зверненні до суду з позовною заявою у справах про стягнення саме матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення; при цьому, у даному випадку, позивач звернувся до господарського суду з позовною заявою про стягнення з відповідача 2 926 000 грн. заборгованості, а отже пункт 6 частини першої статті 5 Закону не може бути застосовано.

Відповідно до статті 56 ГПК України позивач, прокурор чи його заступник зобов'язані при поданні позову надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб листом з описом вкладення.

При цьому позивачем не подано будь-яких доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Пунктами 2, 3, 4 і 6 частини першої статті 63 ГПК України передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо у позовній заяві не вказано повного найменування сторін, їх поштових адрес; у позовній заяві не вказано обставин, на яких ґрунтується позовна вимога, доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини, обґрунтований розрахунок стягуваної чи оспорюваної суми; не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі; не подано доказів надсилання відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно з частиною третьою статті 63 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Керуючись пунктами 2, 3, 4 і 6 частини першої статті 63 ГПК України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відмовити приватному підприємству «ЄСФ-Інформ» у задоволенні клопотання про звільнення від сплати ним судового збору.

2. Позовну заяву і додані до неї документи повернути приватному підприємству «ЄСФ-Інформ» без розгляду.

Суддя О. Марченко