ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" грудня 2016 р. Справа № 922/3014/16

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Гребенюк Н.В., суддя Барбашова С.В., суддя Білецька А.М.,

при секретарі Бєлкіній О.М.,

за участю представників:

позивача ОСОБА_1 дов. б/н від 15.06.2016 р.,

відповідача ОСОБА_2 дов. № 34 від 24.11.2016р.,

третьої особи не зявився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу відповідача (вх. №2972 Х/3) на рішення господарського суду Харківської області від 18.10.2016 р. у справі № 922/3014/16,

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "ОСОБА_3 Інтернешнл", м. Харків,

до Харківського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України, м. Харків,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Лорем Плюс", м. Харків,

про визнання недійсним рішення, -

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням господарського суду Харківської області від 18.10.2016 р. (суддя Калантай М.В.) позов задоволено. Визнано недійсними пункт 1 та пункт 2 рішення адміністративної колегії Харківського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 08.08.2016 №72-р/к у справі №2/01-49-16. Стягнуто з Харківського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "ОСОБА_3 Інтернешнл" 1378,00грн. судового збору.

Відповідач, Харківське обласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України, з рішенням суду першої інстанції не погодився, звернувся до Харківського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення господарського суду Харківської області від 18.10.2016р. у справі № 922/3014/16 скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на порушення норм чинного законодавства. В обґрунтування своїх вимог апелянт посилається на те, що тендерні пропозиції ТОВ фірма "ОСОБА_3 Інтернешнл" та ТОВ "Лорем Плюс" мають нехарактерну схожість, містять однакову структуру, в т.ч. за зовнішнім оформленням та текстовим змістом, при цьому допущені однакові помилки у текстах, зокрема, технічними та граматичними помилками, способом написання форм пропозицій, схожі цінові пропозиції тощо.

Позивач, ТОВ фірма "ОСОБА_3 Інтернешнл", у відзиві на апеляційну скаргу та в судовому засіданні просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. Вважає, що доводи, викладені в апеляційній скарзі, є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, а рішення суду першої інстанції законним та таким, що прийняте у відповідності з нормами чинного законодавства. На думку позивача, рішення відповідача ґрунтується на недоведених та неповно встановлених обставинах, а в його основу покладені виключно припущення та домисли відповідача про схожість в зовнішньому оформленні, структурі, змісті тендерних пропозицій, які не дають можливості встановити наявність чи відсутність погодженої поведінки учасників тендеру.

Третя особа, ТОВ "Лорем Плюс", відзиву на апеляційну скаргу не надала, свого представника в судове засідання не направила та про причини неявки суд не сповістила, хоча належним чином була повідомлена про час та місце судового засідання, що підтверджується поштовими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Враховуючи те, що судом апеляційної інстанції створено всі необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, вжито заходи для належного повідомлення сторін про час та місце розгляду справи та виходячи з того, що явка сторін не визнавалася обовязковою судом апеляційної інстанції, а участь в засіданні суду (як і інші права, передбачені статтею 22 ГПК України) є правом, а не обовязком сторін, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу без участі представника третьої особи за наявними у ній матеріалами у відповідності до статті 75 Господарського процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали справи, а також викладені в апеляційній скарзі доводи відповідача та у відзиві на неї доводи позивача, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також повноту встановлення обставин справи та відповідність їх наданим доказам, та повторно розглянувши справу в порядку ст. 101 ГПК України, колегія суддів Харківського апеляційного господарського суду встановила наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, пунктом 1 рішення адміністративної колегії Харківського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України №72-р/к від 08.08.2016 у справі №2/01-49-16 визнано, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ОСОБА_3 Інтернешнл" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Лорем Плюс", погодивши під час участі у процедурі закупівлі будівництва учбово-лабораторного корпусу Харківського національного університету імені ОСОБА_4, які проводились Харківським національним університетом імені ОСОБА_4 у вересні 2015 року, свої конкурсні пропозиції з метою забезпечення перемоги ТОВ "ОСОБА_3 Інтернешнл", вчинили порушення законодавства про захист економічної конкуренції, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів торгів.

Пунктом 2 даного рішення відповідача на позивача накладено штраф у розмірі 34000,00грн.

Висновок відповідача про антиконкурентні узгоджені дії позивача та третьої особи обґрунтовано ним наступними обставинами:

- конкурсні пропозиції отримані від учасників Торгів в останній день подачі конкурсних пропозицій 31.08.2015 з різницею у часі 5 хвилин;

- схожість в оформленні реєстру наданих учасниками Торгів документів;

- запити на довідки, що підтверджують наявність поточного рахунку у національній валюті, подані учасниками до одного банку в один день 19.08.2015;

- інформаційні довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, обома учасниками отримані 20.08.2015;

- гарантія виконання зобов'язань за конкурсною пропозицією ТОВ "ОСОБА_3 Інтернешнл" та ТОВ "Лорем Плюс" видана в один день 28.08.2015;

- контактний номер телефону 8 розміщений на веб-сайті та на всіх документах, наданих ТОВ "ОСОБА_3 Інтернешнл", співпадає з контактним номером телефону, який вказаний у ОСОБА_4 з Єдиного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, ТОВ "Лорем Плюс";

- ТОВ "Лорем Плюс" планувало виконати договір власними силами за участю 10 працівників, без залучення субпідрядної організації;

- цінова пропозиція ТОВ "Лорем Плюс" формувалась з урахуванням цінової пропозиції ТОВ "ОСОБА_3 Інтернешнл";

- ціни на будівельні матеріали, запропоновані ТОВ "ОСОБА_3 Інтернешнл" та ТОВ "Лорем Плюс" на Торги, є вищими за ціни інших учасників ринку будівельних матеріалів на час проведення Торгів на 55-61%;

- відсутність представників ТОВ "ОСОБА_3 Інтернешнл" та ТОВ "Лорем Плюс" на розкритті пропозицій конкурсних торгів.

На підставі викладеного відповідач дійшов висновку, що погодження поведінки при формуванні своїх конкурсних пропозицій учасниками вказаних торгів призвело до заміни конкуренції на координацію поведінки зазначених субєктів господарювання з метою створення видимості конкуренції в межах торгів, а отже, до спотворення їх результатів.

Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідача, позивач звернувся з даним позовом, в якому, з урахуванням заяв про зменшення та уточнення позовних вимог, просив визнати недійсними пункти 1 та 2 рішення адміністративної колегії Харківського обласного територіального відділення №72-р/к від 08.08.2016 у справі №2/01-49-15.

Задовольняючи вищевказані позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оспорюване рішення ґрунтується на припущеннях, які не знайшли підтвердження під час судового розгляду, а тому у відповідача не було достатніх підстав стверджувати, що позивач здійснив порушення законодавства про захист економічної конкуренції у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів торгів, та, відповідно, застосовувати до позивача відповідальність у вигляді штрафу в розмірі 34000,00грн.

Надаючи в процесі апеляційного перегляду оцінку обставинам справи в їх сукупності, колегія суддів повністю погоджується з висновками господарського суду першої інстанції, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України є: неповне з'ясування обставин, які мають значення для справи; недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

У ст. 1 Закону України "Про захист економічної конкуренції" закріплено визначення економічної конкуренції (конкуренція), згідно з яким це змагання між суб'єктами господарювання з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг над іншими суб'єктами господарювання, внаслідок чого споживачі, суб'єкти господарювання мають можливість вибирати між кількома продавцями, покупцями, а окремий суб'єкт господарювання не може визначати умови обороту товарів на ринку.

Згідно з п. 1 ст. 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції" порушеннями законодавства про захист економічної конкуренції є антиконкурентні узгоджені дії.

Статтями 51, 52 Закону України "Про захист економічної конкуренції" встановлено, що порушення законодавства про захист економічної конкуренції тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Зокрема, органи Антимонопольного комітету України накладають штрафи за порушення, передбачені пунктами 1, 2 та 4 статті 50 цього Закону, у розмірі до десяти відсотків доходу (виручки) суб'єкта господарювання від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) за останній звітний рік, що передував року, в якому накладається штраф. У разі наявності незаконно одержаного прибутку, який перевищує десять відсотків зазначеного доходу (виручки), штраф накладається у розмірі, що не перевищує потрійного розміру незаконно одержаного прибутку. Розмір незаконно одержаного прибутку може бути обчислено оціночним шляхом.

Частиною 1 ст. 5 Закону України "Про захист економічної конкуренції" передбачено, що узгодженими діями є укладення суб'єктами господарювання угод у будь-якій формі, прийняття об'єднаннями рішень у будь-якій формі, а також будь-яка інша погоджена конкурентна поведінка (діяльність, бездіяльність) суб'єктів господарювання.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції" антиконкурентними узгодженими діями, зокрема визнаються узгоджені дії, які стосуються спотворення результатів торгів, аукціонів, конкурсів, тендерів.

Враховуючи вищенаведені положення статей 5, 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції" дії суб'єктів господарювання можуть бути кваліфіковані як антиконкурентні узгоджені дії лише за умови, якщо вони призвели чи можуть призвести до недопущення, усунення чи обмеження конкуренції.

Разом із тим, відповідач у оспорюваному рішенні не встановив будь-яких обставин, які б свідчили, що дії позивача та третьої особи під час підготовки до участі в торгах призвели чи можуть призвести до недопущення, усунення чи обмеження змагання між суб'єктами господарювання з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг над іншими суб'єктами господарювання.

Як встановлено судом першої інстанції, будь-які інші особи, окрім позивача та третьої особи, не виявили бажання взяти участь у торгах, а тому відсутні підстави вважати, що дії позивача та третьої особи могли не допустити, усунути чи обмежити змагання між ними та іншими суб'єктами господарювання.

Суд першої інстанції правильно взяв до уваги те, що самі по собі узгоджені дії суб'єктів господарювання, які не мають антиконкурентного характеру, не є порушенням законодавства про захист економічної конкуренції в розумінні Закону України "Про захист економічної конкуренції", а тому не можуть тягнути відповідальність за цим Законом.

Крім того, доводи відповідача про те, що учасники торгів діяли спільно, знаючи умови конкурсних пропозицій один одного, з метою забезпечення перемоги позивача, є недоведеними, оскільки з наданих відповідачем суду копій заперечень позивача від 03.08.2016 та третьої особи від 04.08.2016 щодо висновків, викладених у поданні про попередні висновки у справі №2/01-49-16, вбачається, що учасники торгів підтвердили факт надання працівниками позивача допомоги третій особі у підготовці та оформленні певних документів, які входили до пакету документів, що складали їх конкурсні пропозиції (надання відповідних форм, отримання необхідних довідок тощо). Як пояснила третя особа надання такої допомоги було викликано тим, що на той час її працівники, які відповідали за підготовку документів для участі в торгах, знаходилися у відпустках. При цьому, обидва учасника торгів заперечили той факт, що надання допомоги у підготовці певних документів свідчить про узгодження ними своїх конкурсних пропозицій з метою забезпечення перемоги позивача на торгах.

Дані заперечення в оспорюваному рішенні відповідачем не відображені та залишені без оцінки.

Фактично, зосередившись на доведенні наявності схожостей в оформленні певної документації та одночасності отримання певних довідок, що і не заперечувалося учасниками торгів, відповідач залишив поза увагою очевидні розбіжності в оформленні позивачем та третьою особою своїх конкурсних пропозицій, які також мали місце.

Зокрема, суттєво відрізняються між собою за оформленням підготовлені учасниками Торгів: переліки машин та механізмів, необхідних для виконання робіт; інформації про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; довідки про виконання аналогічних договорів; календарний графік виконання робіт (додаток №2 до проекту договору); договірна ціна з додатками.

При цьому, суд першої інстанції правомірно зазначив, що допущені схожості в оформленні окремих документів у складі конкурсних пропозицій, за наявності очевидних відмінностей в оформленні іншої частини документів, не можуть однозначно свідчити, що пакети документів учасників в цілому готувалися одними і тими самими особами.

Відповідач не врахував, що всі учасники конкурсів під час складення кошторисів вартості робіт, з якої відповідно визначалася цінова пропозиція на конкурс, керувалися єдиними Правилами визначення вартості будівництва (ДБН Д. 1.1-2000), затвердженими наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 27.08.2000 № 174, тому, судова колегія вважає, що саме лише використання шаблонного зразка при підготовці цінових пропозицій та схожість заповнення інших форм документів, що подаються для участі у тендері, не може свідчити про узгодженість дій таких учасників і спрямованість їх на спотворення, усунення чи обмеження конкуренції під час проведення торгів.

Ознаки схожості в діях (бездіяльності) суб'єктів господарювання не є єдиним достатнім доказом наявності попередньої змови (антиконкурентних узгоджених дій), а антиконкурентна узгоджена поведінка підлягає встановленню та доведенню із зазначенням відповідних доказів у рішенні органу Антимонопольного комітету України. При цьому схожість має бути саме результатом узгодженості конкурентної поведінки, а не виявлятися у простому співпаданні якихось помилок чи дій суб'єктів господарювання, зумовленим специфікою відповідного товарного ринку.

При цьому, саме орган Антимонопольного комітету України має довести безпідставність посилання заінтересованої особи на інші чинники, що можуть позначатися на поведінці суб'єкта господарювання. На відповідний орган покладається обов'язок не лише доведення однотипної і одночасної (синхронної) поведінки суб'єктів господарювання на ринку, а й установлення шляхом економічного аналізу ринку (в тому числі, за необхідності, шляхом залучення спеціалістів та експертів) відсутності інших, крім попередньої змови, чинників (пояснень) паралельної поведінки таких суб'єктів господарювання. Але відповідач для обґрунтування своєї позиції врахував ціни на матеріали лише двох постачальників та без врахування особливостей здійснення робіт.

Крім того, судова колегія бере до уваги, що основний документ конкурсних пропозицій, а саме "Пропозиція конкурсних торгів", яка містить ціни та найменування продукції, у обох учасників торгів суттєво відрізняються стилістичним оформленням та запропонованими умовами. Зазначене виключає узгодження учасниками торгів ключової позиції своїх пропозицій, а саме вартості та умов закупівлі робіт "Будівництво учбово-лабораторного корпусу Харківського національного університету імені ОСОБА_4, а саме: реконструкція будівель НДІ астрономії Харківського національного університету імені ОСОБА_4 з будівництвом учбово-лабораторного комплексу".

Отже, учасникам торгів не були відомі всі суттєві умови конкурсних пропозицій один одного, тому висновок відповідача про те, що ТОВ "Лорем Плюс" сформувало свою цінову пропозицію з урахуванням цінової пропозиції ТОВ "ОСОБА_3 Інтернешнл", не відповідає обставинам справи. Також, недоведеними є доводи відповідача про те, що учасники торгів узгоджували свої пропозиції з метою забезпечення перемоги позивача.

Щодо доводів Харківського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України про подання запитів та отримання інформаційних довідок з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, в однакові дати, як доказ взаємоповязаності вказаних учасників, то судова колегія зазначає, що отримання та використання довідок, що були видані в один день, жодним чином не призводить та не може призвести до обмеження, усунення чи недопущення конкуренції, що є наслідком вчинення антиконкурентних узгоджених дій відповідно до статті 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції". Такий збіг дат документів може бути наслідком особливості режиму роботи державних органів, а також часових обмежень, що встановлюються для підготовки документів для участі у процедурах торгів.

Щодо посилань відповідача на те, що контактний номер телефону 8 розміщений на веб-сайті та на всіх документах, наданих ТОВ "ОСОБА_3 Інтернешнл", співпадає з контактним номером телефону, який вказаний у ОСОБА_4 з Єдиного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, ТОВ "Лорем Плюс", суд першої інстанції правильно зазначив, що відповідач при винесенні оспорюваного рішення не взяв до уваги те, що позивач є орендарем приміщень, що розташовані у офісному комплексі за адресою м. Харків, вул. Чернишевська, буд. 40. Деякий час і ТОВ "Лорем Плюс", як і інші юридичні особи, орендувало приміщення за адресою м. Харків, вул. Чернишевська, буд.40, у тому числі користувалося телефонним номером через міні АТС, яка належала позивачу. У зв'язку з цим, даний номер телефону був внесений третьою особою до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців як контактний телефон.

Конкурсна пропозиція ТОВ "Лорем Плюс" щодо участі в торгах не містить посилань на даний номер телефону, а тому дана обставина не може мати значення для розгляду питання про наявність в діях учасників ознак антиконкурентних узгоджених дій під час участі у саме цих торгах, оскільки третя особа на цей контактний номер не посилалася.

Стосовно доводів відповідача про те, що ціни на будівельні матеріали, запропоновані ТОВ "ОСОБА_3 Інтернешнл" та ТОВ "Лорем Плюс" на Торги, є вищими за ціни інших учасників ринку будівельних матеріалів на час проведення Торгів на 55-61%, судова колегія зазначає, що на підтвердження факту завищення учасниками торгів цін на будівельні матеріали, відповідач посилається на інформацію отриману від ТОВ "Центр передових технологій будівництва та ремонту автомобільних доріг" та ТОВ "Епіцентр К" , які здійснювали реалізацію будівельних матеріалів у серпні-жовтні 2015 року.

Проте, предметом торгів є закупівля не будівельних матеріалів, а робіт щодо будівництва учбово-лабораторного корпусу Харківського національного університету імені ОСОБА_4, а саме: реконструкція будівель НДІ астрономії Харківського національного університету імені ОСОБА_4 з будівництвом учбово-лабораторного комплексу. Тому, в даному випадку порівнянню підлягали ціни, які встановлюють не виробники (ТОВ "Центр передових технологій будівництва та ремонту автомобільних доріг") або продавці (ТОВ "Епіцентр К") будівельних матеріалів, а саме підрядні організації, які виконують саме аналогічні роботи на ринку. Однак, відповідач у своєму дослідженні не проводив аналізу ринку підрядних послуг.

Крім того, згідно додатку до оспорюваного рішення (таблиці №1, №2) відповідач вибірково відокремив ціни лише за чотирма позиціями товарів (додаток до оспорюваного рішення - таблиці №1, №2 ), ціни на які найбільше відрізнялися від цін, вказаних позивачем. За рахунок такого штучного відокремлення, відповідач безпідставно вказав на різницю цін в цілому на 55-61%.

Що стосується доводів відповідача про те, що ТОВ "Лорем Плюс" планувало виконати договір власними силами за участю 10 працівників, без залучення субпідрядної організації, то такі доводи є безпідставними, оскільки згідно пункту 6.4.2 проекту договору, наданого третьою особою у складі конкурсної пропозиції, підрядник має право самостійно укладати угоди з субпідрядними організаціями на виконання будь-яких робіт, пов'язаних з договором. Таким чином, у разі недостатності персоналу для виконання певних обсягів робіт, що були предметом закупівлі, третя особа у випадку перемоги на торгах, мала реальну можливість укласти необхідні договори субпідряду.

Що ж стосується посилань відповідача на відсутність представників ТОВ "ОСОБА_3 Інтернешнл" та ТОВ "Лорем Плюс" на розкритті конкурсних пропозицій, як доказ впевненості у результатах торгів, то суд першої інстанції правомірно вважає Їх надуманими, адже чинне законодавство не передбачає обов'язкової участі представників учасників торгів при розкритті конкурсних пропозицій.

Так, відповідно до частини 2 статті 27 Закону України "Про здійснення державних закупівель" відсутність учасника або його уповноваженого представника під час процедури розкриття пропозицій конкурсних торгів не є підставою для відмови в розкритті чи розгляді або для відхилення його пропозиції конкурсних торгів.

До того ж, необхідність бути присутнім безпосередньо на розкритті конкурсних пропозицій відсутня, оскільки копія протоколу розкриття пропозицій конкурсних торгів надається будь-якому учаснику на його запит протягом одного робочого дня з дня отримання такого запиту згідно частини 4 статті 27 Закону України "Про здійснення державних закупівель".

Враховуючи вищевикладене та те, що спірне рішення прийнято відповідачем з неповним з'ясуванням обставин, які мають значення для справи, та недоведеністю обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими, що призвело до невідповідності висновків, викладених у рішенні, обставинам справи, тому суд першої інстанції обґрунтовано задовольнив позовні вимоги та визнав недійсними пункт 1 та пункт 2 рішення адміністративної колегії Харківського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 08.08.2016 №72-р/к у справі №2/01-49-16.

Дана правова позиція висловлена в постановах Вищого господарського суду України від 26.10.2016р. у справах № 922/5193/15, № 922/5192/15, від 12.04.2016р. у справі № 917/1694/15, від 08.11.2016р. у справі № 923/1899/14.

На підставі вищевикладеного, доводи відповідача викладені в апеляційній скарзі не знайшли підтвердження в матеріалах справи.

Судова колегія Харківського апеляційного господарського суду вважає, що оскаржуване рішення господарського суду першої інстанції прийняте при повному з'ясуванні обставин, що мають значення для справи, у відповідності до норм чинного матеріального та процесуального права, викладені в рішенні висновки відповідають обставинам справи, а тому рішення господарського суду Харківської області від 18.10.2016 р. у справі № 922/3014/16 підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - без задоволення.

Керуючись ст. ст. 99, 101, 102, п. 1 ст. 103, ст. 105 ГПК України, колегія суддів Харківського апеляційного господарського суду, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу відповідача, Харківського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України, м. Харків, на рішення господарського суду Харківської області від 18.10.2016 р. у справі № 922/3014/16 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Харківської області від 18.10.2016 р. у справі № 922/3014/16 залишити без змін.

Постанова набирає чинності з дня її проголошення і може бути оскаржена до Вищого господарського суду України протягом 20-ти днів.

Головуючий суддя Гребенюк Н. В.

Суддя Барбашова С.В.

Суддя Білецька А.М.