РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2016Справа №910/18659/16

За позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Ренарт»
до1. Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЛІМЕД» 2. Комунальної установи «Запорізька обласна клінічна лікарня» Запорізької облради
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Громадська організація "Інвалідів - осіб з пересадженими органами "Надія на життя"
провизнання недійсними договорів

Суддя Дупляк О. М.

Представники сторін:

від позивача: Гусак А.М . за довіреністю Шатковський Я. М. за довіреністю Суміна О. С. за довіреністю
від відповідача-1: Наїдко Л. В. за довіреністю
від відповідача-2: не з'явився
від третьої особи:не з'явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ренарт" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЛІМЕД" та Комунальної установи "Запорізька обласна клінічна лікарня" Запорізької облради про визнання недійсними договорів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.10.2016 порушено провадження у справі та призначено до розгляду на 31.10.2016.

Ухвалами суду розгляд даної справи неодноразово відкладався.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.10.2016 відкладено розгляд справи на 14.11.16 та залучено до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Громадську організацію "Інвалідів - осіб з пересадженими органами "Надія на життя".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.11.2016 розгляд справи відкладено на 21.11.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 розгляд справи відкладено на 05.12.2016. В судовому засіданні 21.11.2016 позивачем була подана заява про зміну підстав позову (шляхом зменшення), яка була прийнята судом.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.12.2016 розгляд справи відкладено на 12.12.2016. В судовому засіданні позивач подав суду заяву від 05.12.2016, в якій просив суд не розглядати заяву про забезпечення позову у зв'язку зі зміною обставин. Враховуючи зазначену заяву позивача його заява про забезпечення позову від 10.10.2016 (вх. № 06-29.1/14688/16 від 11.10.2016) залишена судом без розгляду.

В судове засідання 12.12.2016 відповідач - 2 та третя особа не з'явилися, про причини неявки суд не повідомили, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, докази чого наявні в матеріалах справи.

Таким чином нез'явлення представників відповідача - 2 та третьої особи не перешкоджає розгляду справи по суті, а матеріали справи є достатніми для вирішення спору в даному судовому засіданні, суд вважає за можливе розглянути позов за відсутності представників відповідача - 2 та третьої особи, за наявними у справі матеріалами згідно з вимогами статті 75 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України).

Представники позивача та відповідача - 1 в судове засідання з'явилися, надали суду усні пояснення по суті справи в яких позивач позовні вимоги підтримав в повному обсязі, а відповідач - 1 проти задоволення позовних вимог заперечив.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час процедури закупівлі матеріалів для ниркового діалізу (оголошення № 093480 Інформаційного бюлетеня «вісник державних закупівель» № 63 від 01.04.2016) було допущено істотне порушення проведення процедури відкритих торгів, що є підставою для визнання недійсним договорів, укладених за результатами відповідних торгів.

Відповідач - 1 проти задоволення позовних вимог заперечує, з огляду на безпідставність позовних вимог, оскільки державні закупівлі матеріалів для ниркового діалізу (оголошення № 093480 Інформаційного бюлетеня «вісник державних закупівель» № 63 від 01.04.2016) були проведені в рамках чинного законодавства і відповідачем - 1 були виконані всі вимоги визначені чинним законодавством та документацією з конкурсних торгів, що підтверджено рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України.

Відповідач - 2 також заперечує проти задоволення позовних вимог, з тих підстав, що відповідачем - 1 не порушувалися вимоги документації до конкурсних торгів.

У судовому засіданні 12.12.2016 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на які посилається позивач та відповідач, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд -

ВСТАНОВИВ:

Як підтверджено матеріалами справи, у квітні 2016 року відповідачем - 2 було оголошено конкурсні торги на закупівлю "ДК 021:2015: 33181520-3. Матеріали для ниркового діалізу" (оголошення № 093480, оприлюднене на веб-порталі з питань держаних закупівель Інформаційного бюлетеня "Вісник державних закупівель" № 63 (01.04.2016) від 01.04.2016).

Відповідно до протоколу № 254 засідання комітету з конкурсних торгів Комунального Управління "Запорізька обласна клінічна лікарня" Запорізької обласної ради від 31.08.2016 пропозицію позивача було відхилено у зв'язку з її невідповідністю умовам документації конкурсних торгів на закупівлю на підставі ч. 1 п. 3 ст. 29 Закону України «Про здійснення державних закупівель».

Згідно протоколу № 256 оцінки пропозицій конкурсних торгів, цінових пропозицій від 31.08.2016 переможцем на закупівлю за лотом № 1 та № 3 було визнано відповідача - 1, торги за лотом № 2 були частково відмінені по причині неможливості усунення порушень законодавства з питань державних закупівель.

За результатами проведених торгів між відповідачем - 2, як покупцем та відповідачем - 1, як продавцем були укладені договір на закупівлю товару за державні кошти № 53-09 ТБ/16 від 28.09.2016 (далі за текстом - договір - 1) та договір на закупівлю товару за державні кошти № 54-09 ТБ/16 від 28.09.2016 (далі за текстом - договір - 2).

Згідно з п. 1.1. договору - 1 за договором продавець передає товар - лот № 1, відповідно до специфікації, що є невід'ємною частиною договору, а покупець зобов'язаний прийняти товар та сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно до п. 1.1. договору - 2 за договором продавець передає товар - лот № 3 , відповідно до специфікації, що є невід'ємною частиною договору, а покупець зобов'язаний прийняти товар та сплатити за нього певну грошову суму.

Предметом позову у справі є правові вимоги позивача про визнання недійсними договорів - 1, 2, укладених між відповідачами.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що вищевказані договори були укладені з порушенням вимог чинного законодавства.

Так, процедура закупівлі була проведена з порушенням Закону України «Про здійснення державних закупівель», а саме: відповідачем - 2 не було виконано рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель № 1686-р/пк-ск; відповідачем - 2 було поділено предмет закупівлі на три окремі лоти в порушення рекомендацій Міністерства охорони здоров'я України від 16.03.2016 № 20-02/103/19/339/16/6432; переможцем закупівлі було обрано учасника, чия пропозиція не містила усіх необхідних документів, визначених документацію конкурсних торгів (сертифікатів на інженерів); до пропозиції відповідача - 1 (позиція 14 лоту № 1) входив засіб, який не відповідав заявленим кодам, і відповідно така пропозиція не могла бути акцептована; відповідачем - 2 була акцептована пропозиція відповідача - 1 за лотом № 3, ціна якої перевищувала вартість предмету закупівлі за річним планом відповідача - 2. Договори про державну закупівлю були укладені відповідачами до завершення процедури оскарження за поданими скаргами. Визначення переможця процедури закупівлі відбулося з порушенням строку встановленого ч. 4 ст. 36 Закону України «Про здійснення державних закупівель», відповідно в силу положень п. 11.8. договорів такі договори є нікчемними.

Із матеріалів справи вбачається, що позивач звертався до Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель із скаргою від 08.09.2016 № 09/05 щодо порушення комунальною установою «Запорізька обласна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради порядку проведення процедури закупівлі - «ДК 021:2015:33181520-3. Матеріали для ниркового діалізу». В зазначеній скарзі позивач просив суд зобов'язати замовника торгів скасувати всі рішення, прийняті після розкриття пропозицій конкурсних торгів учасників процедури закупівлі, а у разі неможливості виправити допущені порушення у такий спосіб - відмінити процедуру закупівлі.

В результаті розгляду скарги від 08.09.2016 № 09/05 щодо порушення комунальною установою «Запорізька обласна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради порядку проведення процедури закупівлі - «ДК 021:2015:33181520-3. Матеріали для ниркового діалізу» Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель із скаргою було винесене рішення № 2026-р/пк-ск від 27.09.2016 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю «Ренарт» у задоволенні його скарги від 08.09.2016 № 09/05. В якому, зокрема зазначено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Білімед» не порушувало вимог документації.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Зазначені правовідносини з проведення відкритих торгів про закупівлю товару регулюються Законом України "Про здійснення державних закупівель".

Пунктом 3 ч.1 ст.1 Закону визначено, що державна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону цей Закон застосовується до всіх замовників та закупівель товарів, робіт та послуг за умови, що вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1 мільйон 500 тисяч гривень. Пунктом 9 ч.1 ст. 1 Закону передбачено, що замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об'єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків. До замовників також належать замовники, визначені в пункті 1 частини першої статті 1 Закону України "Про особливості здійснення закупівель в окремих сферах господарської діяльності".

При цьому, частиною 1 статті 12 Закону України "Про здійснення державних закупівель" встановлено, що закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур, зокрема: відкриті торги; двоступеневі торги; запит цінових пропозицій; попередня кваліфікація учасників; переговорна процедура закупівлі.

Згідно з ч. 1 - 3 ст. 16 Закону України "Про здійснення державних закупівель" замовник вимагає від учасників або учасників попередньої кваліфікації подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник може встановлювати такі кваліфікаційні критерії: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів; наявність фінансової спроможності (баланс, звіт про фінансові результати, звіт про рух грошових коштів, довідка з обслуговуючого банку про відсутність (наявність) заборгованості за кредитами). Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників або учасників попередньої кваліфікації про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в документації конкурсних торгів або кваліфікаційній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Процедура проведення відкритих торгів врегульована розділом ІV Закону України "Про здійснення державних закупівель".

При цьому, відповідно до ст. 20 Закону відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів пропозиції конкурсних торгів мають право подавати всі зацікавлені особи.

Основні умови, які повинна містити документація конкурсних торгів, та порядок її оформлення встановлені ст. 22 Закону. Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону документація конкурсних торгів може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити. Документація конкурсних торгів має містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов'язані з оформленням пропозиції конкурсних торгів та не впливають на зміст пропозиції, а саме - відсутність нумерації сторінок, підписів, печаток на окремих документах, технічні помилки та описки. Документація конкурсних торгів не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Статтею 29 Закону України "Про здійснення державних закупівель" передбачено, що замовник відхиляє пропозицію конкурсних торгів у разі, якщо учасник: не відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим статтею 16 цього Закону; не погоджується з виправленням виявленої замовником арифметичної помилки; не надав забезпечення пропозиції конкурсних торгів, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; наявні підстави, зазначені у статті 17 та частині сьомій статті 28 цього Закону; пропозиція конкурсних торгів не відповідає умовам документації конкурсних торгів.

У частині четвертій та п'ятій статті 28 Закону встановлено, що замовник проводить оцінку пропозицій конкурсних торгів, які не було відхилено згідно з Законом та визначає переможця торгів з числа учасників, пропозиції конкурсних торгів яких не було відхилено.

Відповідно до частини п'ятої статті 11 Закону рішення комітету з конкурсних торгів оформляється протоколом, у якому відображаються результати поіменного голосування членів комітету, присутніх на засіданні, з кожного питання. Протокол підписується всіма членами комітету, присутніми на засіданні комітету з конкурсних торгів.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, розгляд та вивчення пропозицій конкурсних торгів, їх оцінка та визначення переможця були здійснені комітетом з конкурсних торгів відповідача - 2, рішення якого були оформлені відповідними протоколами, копії яких містяться в матеріалах справи.

Такі рішення комітету з конкурсних торгів відповідача - 2 є чинними на момент прийняття рішення у справі, і доказів іншого матеріали справи не містять.

Порядок оскарження процедури закупівлі та прийнятих рішень встановлено статтею 18 Закону. Так, згідно з статтею 18 Закону, скарги подаються до органу оскарження не пізніше 10 днів з дня, коли суб'єкт оскарження дізнався або повинен був дізнатися про порушення його прав чи законних інтересів прийнятим рішенням, дією чи бездіяльністю замовника, генерального замовника, але до дня укладення договору про закупівлю. У будь-якому разі укладення договору про закупівлю під час процедури оскарження забороняється.

Як встановлено судом, позивачем подавалася скарга щодо порушення проведення процедури закупівлі, в результаті розгляду якої позивачу було відмовлено в задоволенні скарги, з підстав відсутності порушень процедури закупівлі. Рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обов'язковими для виконання замовниками, генеральними замовниками, особами, яких вони стосуються (частина шістнадцята статті 18 Закону). Вказане спростовує доводи позивача, що переможцем закупівлі було обрано учасника, чия пропозиція не містила усіх необхідних документів, визначених документацію конкурсних торгів (сертифікатів на інженерів) та, що до пропозиції відповідача - 1 (позиція 14 лоту № 1) входив засіб, який не відповідав заявленим кодам.

Судом, також, встановлено, що рішення за результатами розгляду скарги було прийняте органом оскарження 27.09.2016, а спірні договори були укладені між відповідачами 28.09.2016. Наведеним спростовуються доводи позивача, що договори про державну закупівлю були укладені відповідачами до завершення процедури оскарження.

Контроль у сфері державних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України, здійснює Рахункова палата, Антимонопольний комітет, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю відповідно до частини четвертої статті 7 Закону.

Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов'язаних з участю у процедурах державної закупівлі, створює постійно діючу адміністративну колегію з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії приймаються від імені Антимонопольного комітету України.

Отже, відповідно до чинного законодавства єдиним органом уповноваженим законодавством на перевірку документації з конкурсних торгів, в тому числі, на предмет наявності в ній дискримінаційних вимог та встановлення такого факту є Постійна діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель.

Суд відхилив доводи позивача, що відповідачем - 2 була акцептована пропозиція відповідача - 1 за лотом № 3, ціна якої перевищувала вартість предмету закупівлі за річним планом відповідача - 2, з тих підстав, що визнання торгів, такими, що не відбулися, у відповідності до ст. 30 Закону є правом замовника, а не обов'язком. Також, судом враховано, що відповідачем - 2 було скореговано суму закупівлі за лотом № 1 та направлено грошові кошти на закупівлю лоту № 3, і визначено переможцем за лотом № 3 пропозицію учасника з найменшою ціною - відповідача - 1.

Доводи позивача щодо поділення предмету закупівлі відповідачем - 2 на три окремі лоти в порушення рекомендацій Міністерства охорони здоров'я України від 16.03.2016 № 20-02/103/19/339/16/6432 відхиляються судом з тих підстав, що чинне законодавство не містить відповідної заборони, а недотримання рекомендацій не може вважатися порушенням.

Щодо доводів позивача, що визначення переможця процедури закупівлі відбулося з порушенням строку встановленого ч. 4 ст. 36 Закону України «Про здійснення державних закупівель», то суд відхилив відповідні доводи, з підстав нижчевикладених. Статтею 36 Закону врегульований порядок проведення процедури запиту цінових пропозицій, відповідно вказана норма, і строки встановлені нею не стосуються процедури відкритих торгів за якою проводилися закупівлі за оголошенням № 093480.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що державні закупівлі матеріалів для ниркового діалізу (оголошення № 093480 Інформаційного бюлетеня «вісник державних закупівель» № 63 від 01.04.2016) були проведені в рамках чинного законодавства і відповідачем - 1 були виконані всі вимоги визначені чинним законодавством та документацією з відповідних конкурсних торгів.

Згідно з ч. 1 ст. 638 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України) договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Відповідно до ст. 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Отже, у відповідності до положень ст. 204 ЦК України проголошується презумпція правомірності правочину, і усі інші треті особи, у тому числі державні органи, не можуть нехтувати правами і обов'язками, що виникли в учасників такого правочину. При цьому, презумпція правомірності правочину може бути спростована лише у двох випадках: коли правочин за своїм змістом, формою чи іншими елементами в імперативній формі визнається законом недійсними з моменту його вчинення (нікчемний правочин); коли недійсність правочину встановлюється судом на вимогу заінтересованої особи у встановлених законом випадках (оспорюваний правочин).

Згідно з частинами 1 - 5 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно ст. 41 Закону договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону, а також у разі його укладення з порушенням строків, передбачених абзацами третім, четвертим частини другої статті 31, абзацом четвертим частини п'ятої статті 36 та абзацом другим частини третьої статті 39 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв'язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Відповідно до п. 2.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними» від 29 травня 2013 року N 11 правочин може бути визнаний недійсним з підстав, передбачених законом. Загальні підстави і наслідки недійсності правочинів (господарських договорів) встановлені статтями 215, 216 ЦК України, статтями 207, 208 ГК України. Правила, встановлені цими нормами, повинні застосовуватися господарськими судами в усіх випадках, коли правочин вчинений з порушенням загальних вимог частин першої - третьої, п'ятої статті 203 ЦК України і не підпадає під дію інших норм, які встановлюють підстави та наслідки недійсності правочинів, зокрема, статей 228, 229, 230, 232, 234, 235, 1057-1 ЦК України, абзацу другого частини шостої статті 29 Закону України "Про приватизацію державного майна", частини другої статті 20 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)", частини другої статті 15 Закону України "Про оренду землі", статті 12 Закону України "Про іпотеку", частини другої статті 29 Закону України "Про страхування", статті 78 Закону України "Про банки і банківську діяльність", статті 7 1 Закону України "Про передачу об'єктів права державної та комунальної власності", частини третьої статті 67 Закону України "Про запобігання корупції" тощо.

Отже, вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов'язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Оскільки судом не встановлено порушень під час організації та проведення відповідачем-2 конкурсних торгів, а результати останніх оформлені протоколом № 254 засідання комітету з конкурсних торгів Комунального Управління "Запорізька обласна клінічна лікарня" Запорізької обласної ради від 31.08.2016 та протоколом № 256 від 31.08.2016, на підставі якого і були укладені спірні договори, є чинними, судом не встановлено підстав для визнання оспорюваних договорів недійсними.

Підсумовуючи вищенаведене, виходячи із заявлених позивачем вимог та наявних у справі доказів, суд не знаходить підстав для задоволення даного позову.

Враховуючи, що відповідно до ст. 44 ГПК України позивачем понесені судові витрати, пов'язані з розглядом справи, то зазначені витрати відшкодовуються за рахунок позивача (ст. 49 ГПК України).

Керуючись ст. ст. 33, 34, 44, 49, 82-85 ГПК України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 19.12.2016.

Суддя О. М. Дупляк