ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про порушення провадження у справі

16.12.2016 Справа № 904/11786/16

Суддя Петренко І.В. , розглянувши матеріали

за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк "ПРИВАТБАНК", м.Дніпро

до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м.Нікополь, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості за договором банківського обслуговування №б/н від 08.11.2013

визнав подані матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду.

Керуючись ст.ст. 61, 64, 65 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Порушити провадження у справі та прийняти позовну заяву до розгляду.

2. Справу призначити до розгляду в засіданні на 12.01.2017 о 11:35год.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті № 3-308 за адресою: м.Дніпро, вул.Володимира Винниченка, 1. (телефон для довідок ).

3. До засідання подати:

Позивачу:

- на підтвердження статусу юридичної особи і повного найменування подати суду оригінал і належну копію статуту (положення), свідоцтва про державну реєстрацію (оригінали - для огляду; належним чином засвідчені копії (у разі їх відсутності у матеріалах справи) - для долучення до матеріалів справи);

- оригінали документів, які підтверджують викладені в позовній заяві обставини (у разі відсутності у матеріалах справи певних документів - надати суду належним чином засвідчені копії даних документів для долучення до матеріалів справи);

- банківські виписки (платіжні доручення), у разі наявності про часткове або повне погашення відповідачем заборгованості, здійснене як до так і після порушення провадження у справі, які оформляються супровідним листом з зазначенням факту проплати, розміру проплати та періоду проплати (оригінали - для огляду; належним чином засвідчені копії (у разі їх відсутності у матеріалах справи) - для долучення до матеріалів справи) і стосуються спірної заборгованості;

- розгорнутий акт звірки взаємних розрахунків станом на час розгляду справи у суді (для чого позивачу з'явитися до відповідача);

- довідка про наявність/відсутність заборгованості, станом на дату судового засідання;

- власне письмове підтвердження того, що у провадженні господарських судів України або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує спір, немає справи зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав та немає рішення цих органів з такого спору;

- повідомити відповідача про день, час та місце розгляду справи, докази належного (поштове повідомлення про вручення / телеграма тощо (оригінали) та вчасного повідомлення надати суду. Докази повідомлення відповідача про день, час та місце розгляду справи повинні містити відомості про факт отримання відповідачем ухвали суду про слухання справи;

Відповідачу:

- на підтвердження статусу фізичної особи-підприємця, ім'я (прізвище, ім'я та по батькові), місця проживання, реєстраційного номера облікової картки фізичної особи - платника податків за його наявності подати суду оригінал і належним чином засвідчену копію свідоцтва про державну реєстрацію (оригінали - для огляду; належним чином засвідчені копії - для долучення до матеріалів справи);

- розгорнутий акт звірки взаємних розрахунків (для чого відповідачу з'явитися до позивача);

- відзив на позовну заяву з нормативно обґрунтованими поясненнями по суті заявлених вимог та докази на підтвердження власної позиції (оригінали - для огляду; належним чином засвідчені копії - для долучення до матеріалів справи); Звернути увагу відповідача, що відзив повинен містити мотиви повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на законодавство та судову практику;

- докази виконання відповідачем своїх грошових зобов'язань перед позивачем (платіжні доручення/виписки з банківського рахунку тощо);

- докази надіслання копії відзиву на позовну заяву позивачу, іншим відповідачам, а також прокурору, який бере участь у судовому процесі;

- контррозрахунок позовних вимог, у разі незгоди з розрахунком позивача.

4. Зобов'язати відповідача надіслати копії відзиву на позовну заяву позивачу.

Господарський суд наголошує, що вимоги суду є обов'язковими для виконання.

Cторони зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин справи (частина 2 статті 22 Господарського процесуального кодексу України).

Пунктом 3.14. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. за №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" визначено, що нез'явлення представників учасників судового процесу в судові засідання без поважних причин та без повідомлення причин, якщо їх явку судом визнано обов'язковою, також може розцінюватися судом як зловживання процесуальними правами.

Відповідна практика, спрямована на умисне затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Абзацом 1 п. 3.9.2 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.11р. за №18 визначено, що у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Обов'язком сторін є долучення до матеріалів справи всіх документів на які є посилання під час обґрунтування своїх вимог та заперечень.

Господарський суд роз'яснює, що у разі, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані господарським судом матеріали, необхідні для вирішення спору, або представник позивача не з'явився на виклик у засідання господарського суду і його нез'явлення перешкоджає вирішенню спору, господарський суд, керуючись положеннями п.5 ст.81 Господарського процесуального кодексу України, може залишити позов без розгляду.

До уваги відповідача. Відповідно до статті 59 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право після одержання ухвали про порушення справи надіслати:

1) господарському суду - відзив на позовну заяву і всі документи, що підтверджують заперечення проти позову;

2) позивачу, іншим відповідачам, а також прокурору, який бере участь в судовому процесі, - копію відзиву.

Відзив підписується повноважною особою відповідача або його представником.

Відзив повинен містити: найменування позивача і номер справи; мотиви повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на законодавство, а також докази, що обґрунтовують відхилення позовної вимоги; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву (у тому числі про надіслання копій відзиву і доданих до нього документів позивачеві, іншим відповідачам, прокурору).

До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача.

Господарський суд повідомляє, якщо відзив на позовну заяву і витребувані господарським судом документи не подано, справу може бути розглянуто за наявними в ній матеріалами (ст.75 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 101 Господарського процесуального кодексу України у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Додаткові докази приймаються апеляційним судом, якщо заявник обґрунтував неможливість їх подання суду першої інстанції з причин, що не залежали від нього. (постанови Вищого господарського суду України від 24.12.2014р. по справі №904/9428/13, від 23.11.2015р. по справі №904/2640/15).

Господарський суд звертає увагу на положення ст.36 Господарського процесуального кодексу України, а саме письмовими доказами є документи i матеріали, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч.1). Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч.2). Оригінали документів подаються, коли обставини справи відповідно до законодавства мають бути засвідчені тільки такими документами, а також в інших випадках на вимогу господарського суду (ч.3).

Відповідно до п. 5.27 Національного стандарту України "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55, відмітку про засвідчення копії документа складають із слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

У разі невідповідності наданих суду копій документів вимогам до їх засвідчення вони не вважаються належними і допустимими доказами і не беруться судом до уваги у вирішенні спору (п.2.2 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. за №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції".

У разі неможливості подання суду документів, що були витребувані ухвалою - надати суду обґрунтовані письмові пояснення.

Всі документи подавати з клопотанням про залучення їх до матеріалів справи.

Зобов'язати сторін надати суду письмову інформацію з зазначенням відомостей - телефонів позивача та відповідача для можливості, за необхідності, надсилання телефонограм сторонам згідно з п. 3.9.11 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року за № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції".

Правила складання розрахунку пені, відсотків річних та інфляційних втрат. Повний, обґрунтований та детальний розрахунок пені, процентів річних та інфляційних втрат повинен містити зазначення періодів нарахувань, тобто вказати конкретну накладну (акт виконаних робіт), суму на яку товар поставлено (роботи виконано, послуги надано), суму на яку товар (роботу, послугу) за конкретною накладною (актом виконаних робіт) оплачено, дату оплати конкретної накладної (акту виконаних робіт), період прострочення, а саме визначити конкретний день початку прострочення платежу та кінцеву дату нарахування пені, відсотків річних та інфляційних втрат, кількості днів нарахування, формулу розрахунку тощо.

При здійсненні детального розрахунку пені взяти до уваги положення частини 6 статті 232 Господарського кодексу України.

Розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений названою Державною службою, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція. При цьому в розрахунок мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція).

Явка в судове засідання повноважних представників учасників судового процесу обов'язкова.

Роз'яснити сторонам, що згідно з п.5 ст. 83 Господарського процесуального кодексу України, що господарський суд має право стягувати в доход Державного бюджету України з винної сторони штраф у розмірі до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за ухилення від вчинення дій, покладених господарським судом на сторону.

Інформацію про дату та час розгляду справи можна отримати за електронною адресою суду: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

Суддя І.В. Петренко